# Službeni list C 350/2017

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 350 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 60.18. listopada 2017. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 350

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 60.18. listopada 2017.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | II   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2017/C 350/01 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.8645 – Advent/Williams Lea) (
  1
  ) | 1 |
| 2017/C 350/02 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.8287 – Nordic Capital/Intrum Justitia) (
  1
  ) | 1 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

II   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2017/C 350/01

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.8645 – Advent/Williams Lea) (
  1
  )

1

1

2017/C 350/02

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.8287 – Nordic Capital/Intrum Justitia) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Vijeće |
| 2017/C 350/03 | Odluka Vijeća od 12. listopada 2017. o izmjeni Odluke 1999/70/EZ o vanjskim revizorima nacionalnih središnjih banaka u pogledu vanjskih revizora središnje banke Banco de Portugal | 2 |
| | Europska komisija |
| 2017/C 350/04 | Tečajna lista eura | 4 |
| 2017/C 350/05 | Interpretativna komunikacija Komisije o stjecanju poljoprivrednog zemljišta i pravu Europske unije | 5 |
| | Europska agencija za sigurnost hrane |
| 2017/C 350/06 | Umrežavanje organizacija koje djeluju na područjima misije Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA-e) | 21 |
| | Tijelo za europske političke stranke i europske političke zaklade |
| 2017/C 350/07 | Odluka Tijela za europske političke stranke i europske političke zaklade od 18. srpnja 2017. o registriranju Europske demokratske stranke | 22 |

IV   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće

2017/C 350/03

Odluka Vijeća od 12. listopada 2017. o izmjeni Odluke 1999/70/EZ o vanjskim revizorima nacionalnih središnjih banaka u pogledu vanjskih revizora središnje banke Banco de Portugal

2

Europska komisija

2017/C 350/04

Tečajna lista eura

4

2017/C 350/05

Interpretativna komunikacija Komisije o stjecanju poljoprivrednog zemljišta i pravu Europske unije

5

Europska agencija za sigurnost hrane

2017/C 350/06

Umrežavanje organizacija koje djeluju na područjima misije Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA-e)

21

Tijelo za europske političke stranke i europske političke zaklade

2017/C 350/07

Odluka Tijela za europske političke stranke i europske političke zaklade od 18. srpnja 2017. o registriranju Europske demokratske stranke

22

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVNI POSTUPCI |
| | Europska komisija |
| 2017/C 350/08 | Poziv na podnošenje prijava za Europsku prijestolnicu kulture – EAC/A01/2017 | 34 |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2017/C 350/09 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.8634 – ATP/OTPP/Copenhagen Airports) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 35 |

V   Objave

ADMINISTRATIVNI POSTUPCI

Europska komisija

2017/C 350/08

Poziv na podnošenje prijava za Europsku prijestolnicu kulture – EAC/A01/2017

34

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2017/C 350/09

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.8634 – ATP/OTPP/Copenhagen Airports) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

35

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 18.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 350/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 350/1

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.8645 – Advent/Williams Lea)

(Tekst značajan za EGP)

(2017/C 350/01)

Dana 9. listopada 2017. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32017M8645. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32017M8645. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 18.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 350/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 350/1

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.8287 – Nordic Capital/Intrum Justitia)

(Tekst značajan za EGP)

(2017/C 350/02)

Dana 12. lipnja 2017. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b), u vezi s člankom 6. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32017M8287. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32017M8287. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

IV Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće

| 18.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 350/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 350/2

---

ODLUKA VIJEĆA

od 12. listopada 2017.

o izmjeni Odluke 1999/70/EZ o vanjskim revizorima nacionalnih središnjih banaka u pogledu vanjskih revizora središnje banke Banco de Portugal

(2017/C 350/03)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Protokol br. 4 o Statutu Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 27. stavak 1.,

uzimajući u obzir Preporuku Europske središnje banke od 24. kolovoza 2017. Vijeću Europske unije o vanjskim revizorima središnje banke Banco de Portugal (ESB/2017/24) (1)

budući da:

| (1) | Reviziju financijskih izvještaja Europske središnje banke (ESB) i nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro trebaju obavljati neovisni vanjski revizori koje preporučuje Upravno vijeće ESB-a, a odobrava Vijeće Europske unije. |
| --- | --- |

(1)

Reviziju financijskih izvještaja Europske središnje banke (ESB) i nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro trebaju obavljati neovisni vanjski revizori koje preporučuje Upravno vijeće ESB-a, a odobrava Vijeće Europske unije.

| (2) | Mandat sadašnjih vanjskih revizora središnje banke Banco de Portugal, društva PricewaterhouseCoopers & Associados – Sociedade de Revisores Oficiais de Contas, Lda., završio je nakon revizije za financijsku godinu 2016. Stoga je potrebno imenovati vanjske revizore središnje banke Banco de Portugal od financijske godine 2017. |
| --- | --- |

(2)

Mandat sadašnjih vanjskih revizora središnje banke Banco de Portugal, društva PricewaterhouseCoopers & Associados – Sociedade de Revisores Oficiais de Contas, Lda., završio je nakon revizije za financijsku godinu 2016. Stoga je potrebno imenovati vanjske revizore središnje banke Banco de Portugal od financijske godine 2017.

| (3) | Središnja banka Banco de Portugal odabrala je društvo Deloitte & Associados – Sociedade de Revisores Oficiais de Contas S.A. kao svoje vanjske revizore za financijske godine od 2017. do 2021. |
| --- | --- |

(3)

Središnja banka Banco de Portugal odabrala je društvo Deloitte & Associados – Sociedade de Revisores Oficiais de Contas S.A. kao svoje vanjske revizore za financijske godine od 2017. do 2021.

| (4) | Upravno vijeće ESB-a preporučilo je da se Deloitte & Associados – Sociedade de Revisores Oficiais de Contas S.A. imenuju vanjskim revizorima središnje banke Banco de Portugal za financijske godine od 2017. do 2021. |
| --- | --- |

(4)

Upravno vijeće ESB-a preporučilo je da se Deloitte & Associados – Sociedade de Revisores Oficiais de Contas S.A. imenuju vanjskim revizorima središnje banke Banco de Portugal za financijske godine od 2017. do 2021.

| (5) | Slijedom preporuke Upravnog vijeća ESB-a Odluku Vijeća 1999/70/EZ (2) trebalo bi izmijeniti na odgovarajući način, |
| --- | --- |

(5)

Slijedom preporuke Upravnog vijeća ESB-a Odluku Vijeća 1999/70/EZ (2) trebalo bi izmijeniti na odgovarajući način,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

U članku 1. Odluke 1999/70/EZ stavak 10. zamjenjuje se sljedećim:

„10.   Deloitte & Associados – Sociedade de Revisores Oficiais de Contas S.A. odobravaju se kao vanjski revizori središnje banke Banco de Portugal za financijske godine od 2017. do 2021.”

Članak 2.

Ova Odluka proizvodi učinke od dana priopćenja.

Članak 3.

Ova je Odluka upućena ESB-u.

Sastavljeno u Luxembourgu 12. listopada 2017.

Za Vijeće

Predsjednik

U. REINSALU

---

(1)  SL C 292, 2.9.2017., str. 1.

1

(2)  Odluka Vijeća 1999/70/EZ od 25. siječnja 1999. o vanjskim revizorima nacionalnih središnjih banaka (SL L 22, 29.1.1999., str. 69.).

2

---

Europska komisija

| 18.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 350/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 350/4

---

Tečajna lista eura (1)

17. listopada 2017.

(2017/C 350/04)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1759 |
| JPY | japanski jen | 131,94 |
| DKK | danska kruna | 7,4439 |
| GBP | funta sterlinga | 0,89148 |
| SEK | švedska kruna | 9,5813 |
| CHF | švicarski franak | 1,1504 |
| ISK | islandska kruna | |
| NOK | norveška kruna | 9,3260 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 25,733 |
| HUF | mađarska forinta | 307,35 |
| PLN | poljski zlot | 4,2298 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,5800 |
| TRY | turska lira | 4,3051 |
| AUD | australski dolar | 1,4994 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4741 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,1811 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6375 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5952 |
| KRW | južnokorejski von | 1 328,14 |
| ZAR | južnoafrički rand | 15,7977 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,7846 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5080 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 880,12 |
| MYR | malezijski ringit | 4,9664 |
| PHP | filipinski pezo | 60,368 |
| RUB | ruski rubalj | 67,4711 |
| THB | tajlandski baht | 38,946 |
| BRL | brazilski real | 3,7358 |
| MXN | meksički pezo | 22,4334 |
| INR | indijska rupija | 76,4695 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1759

JPY

japanski jen

131,94

DKK

danska kruna

7,4439

GBP

funta sterlinga

0,89148

SEK

švedska kruna

9,5813

CHF

švicarski franak

1,1504

ISK

islandska kruna

NOK

norveška kruna

9,3260

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

25,733

HUF

mađarska forinta

307,35

PLN

poljski zlot

4,2298

RON

rumunjski novi leu

4,5800

TRY

turska lira

4,3051

AUD

australski dolar

1,4994

CAD

kanadski dolar

1,4741

HKD

hongkonški dolar

9,1811

NZD

novozelandski dolar

1,6375

SGD

singapurski dolar

1,5952

KRW

južnokorejski von

1 328,14

ZAR

južnoafrički rand

15,7977

CNY

kineski renminbi-juan

7,7846

HRK

hrvatska kuna

7,5080

IDR

indonezijska rupija

15 880,12

MYR

malezijski ringit

4,9664

PHP

filipinski pezo

60,368

RUB

ruski rubalj

67,4711

THB

tajlandski baht

38,946

BRL

brazilski real

3,7358

MXN

meksički pezo

22,4334

INR

indijska rupija

76,4695

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

| 18.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 350/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 350/5

---

Interpretativna komunikacija Komisije o stjecanju poljoprivrednog zemljišta i pravu Europske unije

(2017/C 350/05)

U okviru određenih zakona država članica odobrava se zaštita poljoprivrednog zemljišta. Budući da je to rijetko i posebno dobro, stjecanje poljoprivrednog zemljišta često podliježe određenim uvjetima i ograničenjima. Takvim nacionalnim zakonima o zemljištu, koji postoje u nekoliko država članica EU-a, ostvaraju se razni ciljevi, od nastavka korištenja poljoprivrednog zemljišta u poljoprivredne svrhe do smanjenja koncentracije zemljišta. Zajedničko im je to što su usmjereni na izbjegavanje prekomjernih zemljišnih špekulacija. Neka od pitanja na koja se odnose ti zakoni, a posebno koncentracija zemljišta i zemljišne špekulacije, u posljednje su vrijeme dobila veliku važnost u okviru političkih programa. Europski parlament 27. travnja 2017. donio je izvješće o koncentraciji poljoprivrednih zemljišta i pristupu poljoprivrednika zemljištu (1).

Stjecanje poljoprivrednog zemljišta u okviru je prava EU-a. Ulagači unutar EU-a uživaju temeljne slobode, prije svega slobodu kretanja kapitala i slobodu poslovnog nastana. Te su slobode sastavni dijelovi unutarnjeg tržišta na kojem se roba, osobe, usluge i kapital mogu slobodno kretati. Unutarnje tržište obuhvaća i poljoprivredu (2). Komisija je nedavno istaknula da se zajedničkom poljoprivrednom politikom (ZPP) nastoji pridonijeti ostvarenju njezinih deset prioriteta koji uključuju bolje povezano i pravednije unutarnje tržište (3). U okviru prava EU-a istodobno se prepoznaje posebna priroda poljoprivrednog zemljišta. Ugovorima se dopuštaju ograničenja inozemnih ulaganja u poljoprivredno zemljište ako su proporcionalna zaštiti legitimnog javnog interesa kao što je sprječavanje prekomjernih zemljišnih špekulacija, očuvanje poljoprivrednih zajednica ili održavanje i razvoj konkurentne poljoprivrede. To je evidentno iz sudske prakse Suda Europske unije. Za razliku od drugih temeljnih sloboda iz Ugovora, sloboda kretanja kapitala, zajedno s legitimnim ograničenjima koje je utvrdio Sud EU-a, važi i za ulagače iz trećih zemalja. Stoga ova Interpretativna komunikacija obuhvaća stjecanje poljoprivrednog zemljišta i unutar i izvan EU-a.

U ovoj je Interpretativnoj komunikaciji Komisije riječ o prednostima i izazovima inozemnih (4) ulaganja u poljoprivredno zemljište (1). U njoj se usto navodi primjenjivo pravo EU-a (2) i povezana sudska praksa Suda EU-a (3). Konačno, u Komunikaciji se na temelju sudske prakse donose općeniti zaključci o načinu ostvarivanja legitimnih javnih interesa u skladu s pravom EU-a (4). Komunikacijom se stoga nastoji pružiti informacije povezane s raspravom o inozemnim ulaganjima u poljoprivredno zemljište, pomoći državama članicama koje su u procesu prilagodbe svojeg zakonodavstva ili bi to željele učiniti kasnije te pomoći u promicanju širenja najboljih praksi u tom složenom području. Njome se istodobno odgovara na zahtjev Europskog parlamenta za objavu smjernica o načinu regulacije tržišta poljoprivrednih zemljišta u skladu s pravom EU-a (5).

1.   Stjecanje poljoprivrednog zemljišta u EU-u

a)   Potreba za regulacijom tržišta poljoprivrednih zemljišta

Poljoprivredno zemljište posebno je dobro. U 2012. Ujedinjeni narodi pozvali su države da osiguraju odgovorno upravljanje u poljodjelstvu. U tu svrhu Organizacija za hranu i poljoprivredu Ujedinjenih naroda (FAO) izdala je „Dobrovoljne smjernice” o upravljanju u poljodjelstvu (6). U smjernicama se ističe ključna važnost zemljišta „za ostvarivanje ljudskih prava, sigurnost opskrbe hranom, iskorjenjivanje siromaštva, održiva sredstva za život, socijalnu stabilnost, sigurnost stanovanja, ruralni razvoj te socijalni i gospodarski rast” (7). Poljoprivredno zemljište čini gotovo polovinu područja EU-a te je izloženo pritiscima korištenja u nepoljoprivredne svrhe, a u nekim razdobljima i rastuće potražnje za hranom, energijom i biomasom. Zbog nekontroliranog širenja gradskih područja i prometne infrastrukture u Europi se svake godine izgube tla površine veće od grada Berlina (8).

Nekim se nacionalnim ustavima (9) i mnogim nacionalnim zakonima o zemljištu odobrava posebna zaštita poljoprivrednog zemljišta. Zaštiti poljoprivrednog zemljišta pridaje se velika važnost u okviru političkih programa u više zemalja, osobito u posljednje vrijeme. Od 2013. godine, a posebno nakon isteka prijelaznih razdoblja odobrenih u okviru Ugovora o pristupanju (10), Mađarska, Slovačka, Latvija, Litva, Bugarska, Rumunjska i Poljska donijele su zakone o zemljištu da bi odgovorile na neželjene promjene na svojim tržištima zemljišta.

Danas bi potreba za regulacijom tržišta poljoprivrednih zemljišta mogla biti posebno hitna u zemljama koje su posljednjih godina provele sveobuhvatne zemljišne reforme. (11) Povrat i privatizacija zemljišta u državnom vlasništvu proveli su se ili su još u tijeku u nekim državama članicama (12). Nadalje, cijene poljoprivrednog zemljišta u tim su državama članicama i dalje niske u usporedbi s onima u drugim državama članicama (vidjeti sliku 1. u prilogu) unatoč porastu koji je viđen tijekom proteklog desetljeća (vidjeti sliku 2. u prilogu) (13). U tom kontekstu poljoprivrednici su izrazili zabrinutost zbog mogućeg interesa drugih ulagača za poljoprivredno zemljište.

Propisi o prodaji zemljišta uglavnom su usmjereni na očuvanje poljoprivrednih značajki dobara, ispravno obrađivanje zemljišta, konkurentnost postojećih poljoprivrednih gospodarstava i zaštitu od zemljišnih špekulacija. U tu se svrhu takvim propisima često zahtijeva administrativno odobrenje za prodaju zemljišta te se nadležnim tijelima ili ustanovama daje pravo prigovora na prodaju koja nije u skladu s ciljevima propisa. To je čest slučaj kada se zemljište prodaje osobi koja nije poljoprivrednik, a za njega je zainteresiran lokalni poljoprivrednik kojem je potrebno zemljište. Nadležna tijela mogu intervenirati i ako smatraju da je kupoprodajna cijena nerazmjerna vrijednosti zemljišta. Nekim se propisima o prodaji zemljišta javnim tijelima ili ustanovama daju prava prvokupa da bi zemljište preprodala drugom kupcu ili ga dala u zakup u skladu s poljoprivrednom politikom. Još jedan regulatorni pristup pitanju okrupnjavanja lokalnih zemljišta jest dodjela prava prvokupa određenim kategorijama zainteresiranih strana, kao što su zakupnik ili vlasnik posjeda koji se nalazi pokraj zemljišta u prodaji (14).

b)   Iako raste, stopa inozemnih ulaganja još je niska

Čini se da su inozemnih ulaganja u poljoprivredno zemljište u Europi ograničena. Posebno u EU–15 (15), vanjska ulaganja u poljoprivredna zemljišta i dalje su iznimke (16). Interes inozemnih ulagača više je usmjeren na zemlje srednje i istočne Europe u kojima je od 1989. godine u poljoprivredi ostvaren izvanredan prijelaz s državnih poljoprivrednih gospodarstava ili zadruga na privatna poljoprivredna gospodarstva u tržišnim gospodarstvima.

Teško je prikupiti pouzdane podatke o inozemnim ulaganjima koja se posebno odnose na poljoprivredno zemljište. Informacije koje je Komisija prikupila na temelju baze podataka Land Matrix (17) pokazuju da su, primjerice, od 2004. godine inozemni ulagači stekli prava korištenja ili upravljanja za približno 68 000 ha u Bugarskoj, 8 000 ha u Litvi i 84 000 ha u Rumunjskoj. Ta procijenjena stjecanja obuhvaćaju udio ukupne obradive površine od 1,3 % u Bugarskoj, 2,3 % u Litvi i 0,4 % u Rumunjskoj (18). Stanje u drugim zemljama srednje i istočne Europe ne čini se bitno drugačijim. U mjeri u kojoj su dostupne, službene statistike iz Mađarske i Poljske ili studije kojima su obuhvaćene Slovačka i Latvija ukazuju na to da je približno 1 % iskorištene obradive površine u inozemnom vlasništvu ili pod inozemnom upravom (19).

Međutim, interes inozemnih ulagača za poljoprivredno zemljište naizgled se povećava. Čini se da je globalna financijska kriza posebno utjecala na ulaganja u poljoprivredna zemljišta. Tražeći alternative u vrijeme previranja na financijskim tržištima, financijski ulagači uložili su kapital u poljoprivredno zemljište (20). U istom su razdoblju pitanja sigurnosti opskrbe hranom te programi povezani s biogorivom i bioplinom pridonijeli povećanju interesa ulagača (21).

c)   Stjecanje poljoprivrednog zemljišta u političkom programu

Zabrinutost zbog inozemnih ulaganja u poljoprivredno zemljište nije novost. Međutim, zbog nedavnog porasta ulaganja u poljoprivredno zemljište u nekim su se državama članicama te brige povećale. Kao prvo, katkad se smatra da inozemni ulagači istiskuju lokalne poljoprivrednike. Kao drugo, u posljednje vrijeme postoji zabrinutost da (sve manje) površine obradivog zemljišta postaju izložene špekulantima ili beskrupuloznim ulagačima. Izražen je strah od povećanja koncentracije zemljišta i zemljišnih špekulacija te njihova negativnog utjecaja na sigurnost opskrbe hranom, zaposlenost, okoliš, kvalitetu tla i ruralni razvoj (22). Neki kritičari preispituju prednosti inozemnih stjecanja u EU-u i tvrde da veliki međunarodni investicijski fondovi i društva oduzimaju zemljišne resurse malim i siromašnim poljoprivrednicima te remete ruralni razvoj (23).

Tim se pitanjima bave i europske institucije. Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) 21. siječnja 2015. donio je mišljenje o temi „Otimanje poljoprivrednog zemljišta – upozorenje za Europu i prijetnja obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima” (24). Utvrdio je da je slobodno kretanje kapitala pokretač za stjecanje zemljišta koje smatra „otimanjem poljoprivrednog zemljišta”.

Zanimanje za tu temu pokazao je i Europski parlament. Zatražio je studiju o razmjeru jagme za poljoprivrednim zemljištem u EU-u, koja je objavljena u svibnju 2015. godine (25). Parlament je 27. travnja 2017. donio izvješće „Aktualno stanje koncentracije poljoprivrednih zemljišta u EU-u: kako poljoprivrednicima olakšati pristup zemljištu?” (26). U izvješću se ukazuje na razinu koncentracije poljoprivrednih zemljišta u rukama nekolicine poljoprivrednih ili nepoljoprivrednih poduzeća te tomu svojstvene rizike kao što je otežan pristup poljoprivrednom zemljištu za poljoprivrednike (posebno male i obiteljske poljoprivrednike). U skladu s time, Parlament traži bolje praćenje kretanja na tržištima na kojima se prodaju zemljišta. Konkretno, poziva Komisiju da prati sva bitna područja politika, odnosno, poljoprivredu, financije i ulaganja, „da vidjeti promiču li se ili suzbija koncentracija poljoprivrednih zemljišta u EU-u”. Parlament poziva Komisiju i „da objavi jasan i sveobuhvatan skup kriterija” kojima se „državama članicama pojašnjava koje su mjere regulacije tržišta zemljišta dopuštene” u okviru prava Europske unije.

U pogledu šireg političkog programa druge se politike smatraju mogućim utjecajnim čimbenikom. U odgovorima na nedavno javno savjetovanje o pojednostavljenju i modernizaciji ZPP-a istaknuto je nekoliko problema uključujući administrativne zahtjeve, zemljišne propise te posebno visoke cijene poljoprivrednog zemljišta u nekim državama članicama koje su poljoprivrednicima velik razlog za brigu. Osim toga, već je izražena zabrinutost zbog različitih razina izravnih plaćanja između država članica koje možda ne osiguravaju uvijek jednake uvjete u pogledu pristupa poljoprivrednom zemljištu. Razlika u izravnim plaćanjima razmatra se u posljednjem višegodišnjem financijskom okviru (VFO 2014. – 2020.) preko takozvane vanjske konvergencije izravnih plaćanja te je moguće da to pitanje ponovno privuče pažnju.

Osim toga, druge mjere EU-a mogle bi biti relevantne u kontekstu stjecanja poljoprivrednog zemljišta. Direktiva (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća (27) koja se odnedavno primjenjuje. Direktiva je usmjerena na povećanje transparentnosti o stvarnim vlasnicima društava i trustova, čime bi se mogli smanjiti problemi koji se trenutačno rješavaju ograničenjima stjecanja poljoprivrednog zemljišta u nekim zemljama, u kojima vlasti sumnjaju da se prijenosi udjela između pravnih subjekata u čijem je vlasništvu poljoprivredno zemljište mogu koristiti za zaobilaženje uvjeta nametnutih stjecateljima. Nedavnim prijedlogom Komisije za izmjenu te Direktive dodatno će se povećati transparentnost.

Naposljetku, u pogledu ulagača iz trećih zemalja, najnovijim Komisijinim prijedlogom okvira za praćenje izravnih stranih ulaganja želi se pružiti pravna sigurnost za države članice koje imaju ili žele uspostaviti mehanizme praćenja izravnih ulaganja iz trećih zemalja s obzirom na isključivu nadležnost Unije u području zajedničke trgovinske politike koja uključuje izravna strana ulaganja (28). Prijedlogom se uspostavlja okvir za države članice, te u određenim slučajevima za Komisiju, kojim će se preispitati izravna ulaganja iz trećih zemalja u Europsku uniju, dok će se istodobno državama članicama omogućiti da uzmu u obzir svoju pojedinačnu situaciju i nacionalne okolnosti kako bi se zaštitili ključni interesi javnog reda ili sigurnosti. Nova pravila državama članicama omogućuju donošenje ili zadržavanje odgovarajućih mehanizama preispitivanja izravnih stranih ulaganja, pod uvjetom da su ispunjeni određeni uvjeti utvrđeni u uredbi (29).

d)   Prednosti inozemnih ulaganja na ispravno reguliranim tržištima zemljišta

U svojem istraživanju FAO zaključuje da inozemna poljoprivredna ulaganja općenito koriste nacionalnim gospodarstvima, lokalnim zajednicama i poljoprivrednom sektoru kada nacionalne institucije i pravila osiguravaju odgovarajuće poticaje svim sudionicima na tržištu (30). Inozemna ulaganja važan su izvor prijeko potrebnog kapitala, tehnologije i znanja u Europi te pridonose poboljšanju produktivnosti i kvalitete proizvoda u poljoprivredi (31).

Slobodno kretanje kapitala ključno je za poticanje prekograničnih ulaganja i pristupa lokalnih poduzeća financiranju. Treba napomenuti da poljoprivredna gospodarstva uvijek imaju poteškoća u pronalaženju sredstava za potrebna ulaganja. Kao i druga mala poduzeća, male poljoprivredne tvrtke suočavaju se s kreditnim ograničenjima te postoje naznake da je poljoprivreda u mnogim zemljama nedovoljno kapitalizirana (32).

Korisni učinci inozemnih ulaganja dokazani su višestrukim studijama koje je naručila Komisija za reviziju prijelaznih razdoblja (33) i vanjskim studijama (34). Pokazalo se da su, u mjeri u kojoj su dopuštena, inozemna ulaganja (primjerice, kroz zakup zemljišta, poslovni nastan, pravne subjekte ili ulaganja u prehrambenu industriju) potakla poboljšanje učinkovitosti u poljoprivrednom sektoru (35). Stoga se može zaključiti da inozemna ulaganja mogu povećati vrijednost nedovoljno iskorištenog zemljišta i potaknuti ponovnu obradu napuštenih zemljišta. Takva ulaganja usto mogu poboljšati pristup poljoprivrednika tržištu i radne uvjete za poljoprivredne radnike. Naposljetku, inozemna ulaganja mogu povećati mogućnosti izvoza poljoprivrednih proizvoda.

e)   Pravne mjere Komisije povezane s novim zakonima o zemljištu u nekim državama članicama

Nedavne izmjene zakonodavstva u Mađarskoj, Slovačkoj, Latviji, Litvi, Bugarskoj i Rumunjskoj podudaraju se s krajem prijelaznih razdoblja tijekom kojih im je na temelju Ugovora o pristupanju bilo dopušteno ograničiti kupnju poljoprivrednog zemljišta ulagačima iz EU-a.

Novim su zakonima ukinuta ograničenja iz Ugovora o pristupanju. Njima su istodobno uvedena neka ograničenja u cilju smanjenja koncentracije zemljišta i zemljišnih špekulacija, nastavka dobrog i učinkovitog korištenja poljoprivrednog zemljišta u poljoprivredne svrhe, ostanka stanovništva u ruralnim područjima, rješavanja problema fragmentacije zemljišta ili promicanja konkurentnih srednjih poljoprivrednih gospodarstva. U tu svrhu, predmetnim se zakonima uvode određeni uvjeti za stjecanje zemljišta. Oni uključuju prethodno administrativno odobrenje i, konkretno, zahtjeve kao što je onaj da se stjecatelj poljoprivrednog zemljišta sam bavi poljoprivrednom na zemljištu, posjeduje poljoprivredne kvalifikacije te ima boravište ili posluje u predmetnoj zemlji. Nadalje, novim se zakonima daje prednost određenim kategorijama stjecatelja (kao što su zakupci, susjedni poljoprivrednici ili lokalni stanovnici) ili zabranjuje prodaja pravnim osobama.

Komisija priznaje valjanost prethodno navedenih ciljeva kao takvih. Međutim, nakon što je proučila nove zakone, izrazila je zabrinutost da se nekima od njihovih odredaba krše temeljna načela EU-a, konkretno, slobodno kretanje kapitala. Naime, Komisija smatra da se njima, ne u formalnom smislu, nego u praksi, diskriminiraju državljani drugih država članica EU-a ili nameću druga neproporcionalna ograničenja koja bi mogla negativno utjecati na ulaganja. Iz tog je razloga Komisija u 2015. pokrenula postupke zbog povrede protiv Bugarske, Mađarske, Litve, Latvije i Slovačke (36). Budući da ni jedna od tih zemalja nije uspjela otkloniti zabrinutost, 26. svibnja 2016. Komisija je nastavila postupke do drugog i posljednjeg koraka prije mogućeg upućivanja predmeta Sudu EU-a (37).

2.   Primjenjivo pravo EU-a

Sekundarno europsko zakonodavstvo koje se odnosi na stjecanje poljoprivrednog zemljišta ne postoji. Države članice imaju nadležnost i diskreciju u reguliranju svojih tržišta zemljišta. Međutim, pritom moraju poštovati temeljna načela Ugovora, prije svega temeljne slobode i nediskriminaciju na temelju nacionalnosti.

a)   Slobodno kretanje kapitala i sloboda poslovnog nastana

Pravo na stjecanje ili korištenje poljoprivrednog zemljišta ili raspolaganje njime obuhvaćeno je načelima slobodnog kretanja kapitala utvrđenima člankom 63. i pratećim člancima Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) (38). Tim se odredbama Ugovora ulagaču i primatelju ulaganja daju provediva prava. U pravilu su zabranjena sva ograničenja kretanja kapitala između država članica, ali i između država članica i trećih zemalja. Sud EU-a tumači izraz ograničenje kao sve mjere koje ograničavaju ulaganja ili koje ih mogu otežati, odvratiti ili učiniti manje privlačnima (39).

Kada ulaganje u poljoprivredno zemljište služi za poljoprivredne poduzetničke aktivnosti, ono može biti obuhvaćeno i slobodom poslovnog nastana: Člankom 49. Ugovora o funkcioniranju Europske unije zabranjuju se sva ograničenja poslovnog nastana državljana (pravnih ili fizičkih osoba) neke države članice na državnom području druge države članice radi obavljanja gospodarske djelatnosti samozaposlenih osoba kao što je poljoprivreda.

Bitan element svojstven svim temeljnim slobodama načelo je nediskriminacije na temelju nacionalnosti. Zabranjena je kako izravna tako i neizravna diskriminacija (prikriveni oblici diskriminacije). Potonje se odnosi na nacionalne odredbe povezane s ostvarivanjem temeljnih sloboda bez izričite diskriminacije na temelju nacionalnosti, ali koje u stvarnosti imaju tomu jednak učinak.

Člankom 345. UFEU-a utvrđeno je da „Ugovori ni na koji način ne dovode u pitanje pravila kojima se u državama članicama uređuje sustav vlasništva”. Nacionalna pravila o stjecanju ili korištenju poljoprivrednih nekretnina odnose se na prava vlasništva, no primjena temeljnih sloboda ili drugih temeljnih načela Ugovora nije protivna članku 345. UFEU-a. Sud EU-a u ustaljenoj je sudskoj praksi odbio široko tumačenje članka 345. UFEU-a. Primjerice, u presudi u predmetu Konle o stjecanju nekretnina Sud je u vezi s tim člankom, koji je tada bio članak 222., objasnio: „[...] iako je sustav vlasništva nad imovinom i dalje u nadležnosti svake države članice, na temelju članka 222. Ugovora ta odredba nema učinak izuzimanja takvog sustava iz temeljnih načela Ugovora” (40). Kao rezultat toga, na temelju članka 345. UFEU-a države članice zadržavaju nadležnost za donošenje odluka o sustavu vlasništva nad imovinom, no to podliježe zahtjevima prava EU-a.

b)   Ograničenja temeljnih sloboda i moguća opravdanja

Općenito, nacionalne mjere koje mogu otežati ostvarivanje temeljnih sloboda mogu se dopustiti samo ako se ispune određeni uvjeti: te mjere nisu diskriminirajuće, opravdane su prevladavajućim javnim interesom, prikladne su za postizanje željenog cilja i ne premašuju mjeru nužnu za postizanje tog cilja te se ne mogu zamijeniti manje ograničavajućim alternativnim mjerama (načelo proporcionalnosti, vidjeti detaljnije objašnjenje u stavku 3. točki (b)). Nadalje, nacionalne mjere moraju biti u skladu s drugim općim načelima prava EU-a kao što je pravna sigurnost.

Člankom 65. UFEU-a za slobodu kretanja kapitala posebno je propisano da ta sloboda ne dovodi u pitanje određena prava zemalja članica. Ona uključuju pravo na primjenu specifičnih nacionalnih poreznih odredaba, poduzimanje mjera predostrožnosti i nadzora, osobito u području oporezivanja i bonitetnog nadzora financijskih institucija. Osim toga, od šire je važnosti činjenica da se člankom 65. stavkom 1. točkom (b) UFEU-a zadržava pravo država članica „da poduzimaju mjere koje su opravdane razlozima javnog poretka ili javne sigurnosti”.

Na kretanje kapitala u treće zemlje i iz njih primjenjuju se drukčija načela. Sud EU-a istaknuo je da se ono odvija u „pravnom kontekstu drugačijem” od onog unutar Unije. Slijedom toga, u okviru Ugovora mogu biti prihvatljiva dodatna opravdanja u slučaju ograničenja prema trećim zemljama (41). Opravdanja se mogu i šire tumačiti (42). Nadalje, i u praksi važnije, sva ograničenja koja su postojala prije liberalizacije kretanja kapitala nastavljaju se priznavati na temelju članka 64. stavka 1. UFEU-a. Dotični je datum 31. prosinca 1993. za sve države članice osim Bugarske, Estonije i Mađarske (31. prosinca 1999.) te Hrvatske (31. prosinca 2002.). To znači da se ograničenja prema državljanima trećih zemalja uvedena prije tih datuma ne mogu osporiti na temelju načela slobodnog kretanja kapitala iz Ugovora.

c)   Povelja o temeljnim pravima Europske unije (PTP)

Naposljetku, na postupak stjecanja ili korištenja poljoprivrednog zemljišta ili raspolaganja njime mogu utjecati i druge odredbe prava EU-a, primjerice, pravo na vlasništvo (članak 17. PTP-a), sloboda izbora zanimanja (članak 15. PTP-a) i sloboda poduzetništva, uključujući slobodu ugovaranja (članak 16. PTP-a).

d)   Načelo pravne sigurnosti

Osim toga, moraju se poštovati i načela pravne sigurnosti i legitimnih očekivanja. Tim se načelima konkretno zahtijeva da pravila koja uključuju negativne posljedice za pojedince moraju biti jasna i precizna, a njihova primjena predvidiva za one koji im podliježu (43). Pravo oslanjanja na načelo zaštite legitimnih očekivanja proširuje se na svaku osobu kod koje je tijelo javne vlasti stvorilo opravdana očekivanja (44). Konačno, temeljna prava moraju se poštovati.

3.   Pristup Suda EU-a poljoprivrednom zemljištu

Neki su nacionalni zakoni o zemljištu kojima se ograničuje sloboda kretanja kapitala osporavani pred nacionalnim sudovima koji su od Suda EU-a zatražili točno tumačenje prava EU-a. Slijedom toga, Sud EU-a već je u prethodnim odlukama imao priliku navesti kako pravo EU-a utječe na prekogranična ulaganja u poljoprivredno zemljište.

a)   Ciljevi poljoprivredne politike koji mogu opravdati ograničenja temeljnih sloboda

Sud EU-a prepoznaje posebnu prirodu poljoprivrednog zemljišta. U svojim odlukama o stjecanju poljoprivrednih nekretnina priznao je nekoliko ciljeva javnih politika kojima se u načelu mogu opravdati ograničenja ulaganja u poljoprivredno zemljište kao što su sljedeći:

| — | okrupnjavanje zemljišnih posjeda da bi se mogli iskorištavati na gospodarskoj osnovi, radi sprječavanja zemljišnih špekulacija (45), |
| --- | --- |

—

okrupnjavanje zemljišnih posjeda da bi se mogli iskorištavati na gospodarskoj osnovi, radi sprječavanja zemljišnih špekulacija (45),

| — | očuvanje poljoprivrednih zajednica, održavanje raspodjele vlasništva nad zemljištem koja omogućuje razvoj konkurentnih poljoprivrednih gospodarstava te upravljanje zelenim površinama i krajobrazom, poticanje razumnog korištenja raspoloživog zemljišta uz djelovanje protiv pritiska na zemljište, sprječavanje prirodnih katastrofa te održavanje i razvoj konkurentne poljoprivrede na temelju načela socijalnog i prostornog planiranja (koje uključuje zadržavanje zemljišta namijenjenog za poljoprivredu u takvoj uporabi i njegovo daljnje korištenje u odgovarajućim uvjetima) (46), |
| --- | --- |

—

očuvanje poljoprivrednih zajednica, održavanje raspodjele vlasništva nad zemljištem koja omogućuje razvoj konkurentnih poljoprivrednih gospodarstava te upravljanje zelenim površinama i krajobrazom, poticanje razumnog korištenja raspoloživog zemljišta uz djelovanje protiv pritiska na zemljište, sprječavanje prirodnih katastrofa te održavanje i razvoj konkurentne poljoprivrede na temelju načela socijalnog i prostornog planiranja (koje uključuje zadržavanje zemljišta namijenjenog za poljoprivredu u takvoj uporabi i njegovo daljnje korištenje u odgovarajućim uvjetima) (46),

| — | očuvanje tradicionalnog oblika upravljanja poljoprivrednim zemljištem na način da ga upotrebljavaju njegovi vlasnici te osiguravanja da poljoprivredno zemljište pretežno upotrebljavaju i obrađuju njegovi vlasnici, kao i očuvanja trajne poljoprivredne zajednice i poticanja razumnog korištenja raspoloživog zemljišta djelovanjem protiv pritiska na zemljište (47), |
| --- | --- |

—

očuvanje tradicionalnog oblika upravljanja poljoprivrednim zemljištem na način da ga upotrebljavaju njegovi vlasnici te osiguravanja da poljoprivredno zemljište pretežno upotrebljavaju i obrađuju njegovi vlasnici, kao i očuvanja trajne poljoprivredne zajednice i poticanja razumnog korištenja raspoloživog zemljišta djelovanjem protiv pritiska na zemljište (47),

| — | održavanje, u svrhe urbanističkog i prostornog planiranja ili regionalnog planiranja te općeg interesa, stalne naseljenosti i gospodarske djelatnosti neovisne o sektoru turizma u određenim regijama (48), |
| --- | --- |

—

održavanje, u svrhe urbanističkog i prostornog planiranja ili regionalnog planiranja te općeg interesa, stalne naseljenosti i gospodarske djelatnosti neovisne o sektoru turizma u određenim regijama (48),

| — | očuvanje nacionalnog državnog područja unutar površina od vojne važnosti i zaštitu vojnih interesa od izlaganja stvarnim, specifičnim i ozbiljnim rizicima (49). |
| --- | --- |

—

očuvanje nacionalnog državnog područja unutar površina od vojne važnosti i zaštitu vojnih interesa od izlaganja stvarnim, specifičnim i ozbiljnim rizicima (49).

Sud EU-a u nekoliko je navrata istaknuo da su predmetni ciljevi u skladu s ciljevima ZPP-a na temelju članka 39. UFEU-a. Ta je odredba među ostalim usmjerena na osiguravanje pristojna životnog standarda za poljoprivrednu zajednicu, pri čemu se u obzir uzima posebna priroda poljoprivredne djelatnosti (npr. socijalna struktura, strukturne i prirodne razlike između više poljoprivrednih regija). Važno je napomenuti da je Sud EU-a svoju sudsku praksu uspostavio na temelju pojedinačnih predmeta, uvijek procjenjujući mjere u kontekstu posebnih okolnosti svakog predmeta. U skladu s dobro utemeljenom sudskom praksom, iznimke u pogledu temeljnih sloboda moraju se usko tumačiti. U svakom slučaju, odstupanja od temeljnih sloboda ne mogu se opravdati isključivo gospodarskim ciljevima.

b)   Usklađenost s načelom proporcionalnosti

Sud EU-a u tom je području prihvatio nekoliko ciljeva politika kao legitimne, ali je proveo detaljnu procjenu u pogledu proporcionalnosti nacionalnih mjera kojima se ograničuju temeljne slobode. Pri procjeni proporcionalnosti nužno je razmotriti sve činjenične i pravne okolnosti predmeta, sa stajališta ostvarivanja temeljnih sloboda kako prodavatelja tako i potencijalnih kupaca te uzimajući u obzir javni interes koji se nastoji ostvariti. Načelom proporcionalnosti zahtijeva se da ograničavajuće odredbe budu prikladne za postizanje željenog cilja, uključujući činjenicu da moraju služiti legitimnoj javnoj svrsi na dosljedan i sustavan način (50). Osim toga, one ne smiju premašivati mjeru koja je nužna za ostvarenje javnog interesa. Zaključno, ograničavajuća mjera nije proporcionalna ako postoji moguća alternativna mjera kojom bi se predmetni javni interes mogao ostvariti na način kojim se manje ograničava sloboda kretanja kapitala ili sloboda poslovnog nastana (51).

Nacionalna tijela dužna su dokazati da je njihovo zakonodavstvo u skladu s načelom proporcionalnosti. To znači da zakonodavstvo mora biti prikladno i nužno za ostvarivanje navedenog cilja i da se taj cilj ne može ostvariti zabranama ili ograničenjima koja su manje opsežna ili u manjoj mjeri narušavaju trgovinu unutar Europske unije (52). U tom pogledu, razlozi koje država članica može navesti kao opravdanje moraju se potkrijepiti odgovarajućim dokazima ili analizom prikladnosti i proporcionalnosti ograničavajuće mjere (53).

4.   Zaključci o regulaciji stjecanja poljoprivrednog zemljišta

U Interpretativnoj komunikaciji Komisije navedene su različite potrebe i oblici regulacije poljoprivrednog zemljišta. Mnoge od njih postoje dugi niz godina, dok su druge novije. U ovom se poglavlju razmatraju neke od značajki koje se moraju obuhvatiti zakonima o regulaciji tržišta zemljišta i kojima treba posvetiti posebnu pažnju. U njemu se na temelju sudske prakse donose određeni zaključci koji bi državama članicama mogli poslužiti kao smjernice za regulaciju tržišta poljoprivrednih zemljišta u skladu s pravom EU-a i na način kojim se uravnotežuje potreba za privlačenjem kapitala u ruralna područja radi ostvarenja legitimnih ciljeva politika.

a)   Prethodno odobrenje

Iz sudske prakse može se zaključiti da se podvrgavanjem prijenosa poljoprivrednog zemljišta prethodnom administrativnom odobrenju ograničuje sloboda kretanja kapitala, no to se u određenim okolnostima ipak može opravdati u okviru prava EU-a. Sud EU-a prepoznao je da se prijenos protivan željenom poljoprivrednom cilju ne bi spriječio nikakvim nadzorom provedenim nakon prijenosa poljoprivrednog zemljišta. Alternativama za programe prethodnog odobrenja vjerojatno bi se pružilo manje pravne sigurnosti u zemljišnim transakcijama. Primjerice, naknadnim poduzimanjem mjera, kao što je poništenje prijenosa, podriva se pravna sigurnost koja je od ključne važnosti za svaki sustav prijenosa zemljišta (54). Na temelju toga, programi koji uključuju prethodno odobrenje mogli bi biti prihvatljivi u određenim okolnostima.

Konkretno, Sud EU-a istaknuo je i da se programom prethodnog odobrenja ne smiju dodjeljivati diskrecijske ovlasti koje mogu dovesti do proizvoljne uporabe i odluka nadležnih tijela. Prema riječima Suda EU-a, njime se ne smije „ozakoniti diskrecijsko postupanje nacionalnih tijela koje može poništiti djelotvornost” prava EU-a. Stoga, da bi takav program bio u skladu s pravom EU-a, „treba se temeljiti na objektivnim, nediskriminirajućim te unaprijed poznatim kriterijima koji osiguravaju da je izvršavanje diskrecijske ovlasti nacionalnih tijela dovoljno ograničeno” (55). Ti kriteriji moraju biti precizni (56). Osim toga, sve osobe koje im podliježu moraju imati pristup pravnoj zaštiti (57).

U pogledu programa prethodnog odobrenja na temelju kojeg se odobrenje može dodijeliti u „drugim posebnim okolnostima”, Sud EU-a utvrdio je da su takvi kriteriji odobrenja bili previše nejasni te da pojedincima nisu omogućivali da se upoznaju s opsegom svojih prava i obveza koje proizlaze iz načela slobodnog kretanja kapitala (58). Slično tomu, Sud EU-a zaključio je i da je neproporcionalno nametnuti kao uvjet za stjecanje obvezu „dovoljne povezanosti s općinom”, što prema definiciji u predmetnom zakonu znači da je stjecatelj „uspostavio profesionalnu, obiteljsku, socijalnu ili gospodarsku vezu s općinom kao rezultat dugotrajnih značajnih okolnosti” (59).

b)   Prava prvokupa u korist poljoprivrednika

Sudska praksa Suda EU-a upućuje na to da se prava prvokupa u korist određenih kategorija kupaca (kao što su poljoprivrednici zakupci) u određenim okolnostima mogu opravdati na temelju ciljeva poljoprivredne politike. U predmetu Ospelt (60) Sud EU-a razmotrio je program prethodnog odobrenja za stjecanje poljoprivrednog zemljišta. Sud EU-a procijenio je proporcionalnost mjera kojima se onima koji nisu poljoprivrednici zabranjuje stjecanje u cilju održavanja konkurentne poljoprivredne zajednice i nastavka korištenja zemljišta u poljoprivredne svrhe.

Razmotrio je postoje li mjere koje slobodu kretanja kapitala ograničavaju manje od zabrane stjecanja za one koji nisu poljoprivrednici. U tom kontekstu Sud EU-a zaključio je da se mogu uspostaviti mehanizmi kojima se zakupcima daje pravo prvokupa. Ako potonji ne steknu poljoprivredno zemljište, njegovo se stjecanje može odobriti onim koji nisu poljoprivrednici uz uvjet da se obvežu i dalje koristiti zemljište u poljoprivredne svrhe.

Stoga, ako je cilj potaknuti poljoprivrednike na stjecanje zemljišta, prava prvokupa u korist poljoprivrednika zakupaca ili poljoprivrednika općenito mogu se smatrati proporcionalnim ograničenjem slobodnog kretanja kapitala uz uvjet da su ona manje ograničavajuća od zabrane stjecanja za one koji nisu poljoprivrednici.

c)   Regulacija cijena

Intervencije države radi sprječavanja previsokih cijena poljoprivrednog zemljišta u određenim se okolnostima mogu opravdati na temelju prava EU-a. To se posebno odnosi na pravila kojima se nacionalnim tijelima dopušta zabraniti prodaju zemljišta ako se cijena na temelju objektivnih kriterija smatra prekomjerno špekulativnom.

Budući da regulacija cijena ne bi izravno ograničila inozemna ulaganja u zemljište, s obzirom na definiciju koju je dao Sud EU-a, ograničavanja slobode strana u utvrđivanju cijena uglavnom se smatraju ograničenjima (61). Dakako, sloboda prekograničnog ulagača i primatelja ulaganja u načelu je ograničena ako oni nisu u mogućnosti slobodno utvrditi cijenu u skladu s pravilom ponude i potražnje. Međutim, ograničenje slobode utvrđivanja cijena u nekim se okolnostima može opravdati (62). Sprječavanje nerazumnih (prekomjerno špekulativnih) cijena, bilo da su one previsoke ili preniske, čini se legitimnim opravdanjem s obzirom na svrhe poljoprivredne politike koje priznaje Sud EU-a. Regulacija cijena utemeljena na objektivnim, nediskriminirajućim, preciznim i dobro prilagođenim kriterijima može biti prikladna za smanjenje prekomjernih zemljišnih špekulacija ili zaštitu profesionalnih poljoprivrednika od kupoprodajnih cijena koje bi mogle ugroziti profitabilnost njihovih poljoprivrednih gospodarstava. Ona istodobno može biti potrebna ako ne premašuje mjeru nužnu za smanjenje prekomjernih špekulacija ili održavanje konkurentnosti poljoprivrede. U tom slučaju treba provjeriti postoje li mjere za sprječavanje nerazumnih cijena koje su manje otežavajuće od regulacije cijena. Proporcionalnost nacionalnog zakona o regulaciji cijena mora se utvrditi uzimajući u obzir sve činjenične i pravne okolnosti pojedinog slučaja. Argumenti u prilog proporcionalnosti vjerojatno će biti jači u pogledu tržišta koja su izložena prekomjernim špekulacijama, kao što su određena tržišta poljoprivrednog zemljišta.

Nalazi o regulaciji cijena potvrđeni su sudskom praksom Suda EU-a o državnoj potpori u kontekstu privatizacije poljoprivrednog zemljišta. Sud EU-a utvrdio je da se prodaja zemljišta u javnom vlasništvu po cijeni nižoj od njegove tržišne vrijednosti može smatrati državnom potporom (63). Razlog je tomu činjenica da se takvom prodajom daje prednost kupcu i istodobno uzrokuje gubitak prihoda, odnosno smanjenje državnog proračuna. Stoga, da bi se izbjegla dodjela državne potpore i time ispunio zahtjev članka 107. UFEU-a, privatizacija poljoprivrednog zemljišta mora se provoditi po cijeni koja je što bliža njegovoj tržišnoj vrijednosti. U tu svrhu, metoda vrednovanja zemljišta mora uključivati ažurirani mehanizam koji uzima u obzir nedavna tržišna kretanja (primjerice, nagli rast cijena) (64).

U novijoj presudi Sud EU-a dodatno je razvio tu sudsku praksu. Pružio je neka pojašnjenja o tržišnoj vrijednosti po kojoj se zemljište u javnom vlasništvu mora prodavati. U dotičnom predmetu nadležno tijelo, oslanjajući se na odredbu nacionalnog zakona, nije odobrilo prodaju zemljišne parcele ponuditelju najvišeg iznosa u javnom natječaju zbog toga što je njegova ponuda bila u velikom nerazmjeru prema vrijednosti zemljišta. Sud EU-a prihvatio je da prodaja ponuditelju najvišeg iznosa nužno ne rezultira cijenom koja odražava tržišnu vrijednost, stoga je najviša ponuda mogla biti nerazmjerna. To može biti slučaj kada je ta ponuda znatno viša od bilo koje druge ponuđene cijene ili stručne procjene (65). Uputio je na detaljno mišljenje nezavisnog odvjetnika o načinu procjene tržišne vrijednosti (66). Sud EU-a zaključio je da se regulacija cijena kojom se zabranjuje prodaja zemljišta u javnom vlasništvu ponuditelju najvišeg iznosa ne može smatrati državnom potporom ako njezina primjena rezultira cijenom koja je što je moguće bliža tržišnoj vrijednosti zemljišta (67).

d)   Obveza da vlasnik sam obrađuje zemljište

Iako je Sud EU-a prihvatio potrebu za osiguravanjem da obradivo zemljište pretežno upotrebljava njegov vlasnik kao legitiman javni interes (68), u njegovoj dosadašnjoj sudskoj praksi opći zahtjev da za stjecanje poljoprivrednog zemljišta vlasnik mora sam obrađivati to zemljište ne prihvaća se kao proporcionalna mjera. U presudi u predmetu Ospelt Sud EU-a razmotrio je određeno nacionalno ograničenje stjecanja poljoprivrednog zemljišta u cilju nastavka korištenja zemljišta u poljoprivredne svrhe. Na temelju predmetnog zakona stjecanje poljoprivrednog zemljišta odobravalo se samo ako bi, uz ispunjavanje ostalih uvjeta, stjecatelj prihvatio obvezu da ga sam obrađuje (69). U dotičnom predmetu odobrenje je odbijeno unatoč činjenici da je stjecatelj (pravna osoba) pristao nastaviti davati poljoprivredne parcele u zakup istim poljoprivrednicima kao dotada. Sud EU-a utvrdio je da je obveza da vlasnik sam obrađuje zemljište kao zahtjev za stjecanje poljoprivrednog zemljišta neproporcionalna jer je smanjivala mogućnost davanja zemljišta u zakup poljoprivrednicima koji nisu imali vlastite resurse za stjecanje zemljišta. Željeni cilj mogao bi se ostvariti manje ograničavajućim mjerama, konkretno, na način da uvjet za stjecanje bude stjecateljevo jamstvo da će se zemljište i dalje koristiti u poljoprivredne svrhe (70).

Osim mogućih pravnih prigovora povezanih sa slobodom kretanja kapitala, čini se da se obvezom da vlasnik sam obrađuje zemljište krše i temeljna prava. Ako stjecatelj poljoprivrednog zemljišta mora pristati sam obrađivati zemljište, to će utjecati na njegovu mogućnost bavljenja drugim profesionalnim djelatnostima, a time i njegovu slobodu poduzetništva (članak 16. PTP-a). Isto bi moglo vrijediti i za njegovo pravo na obavljanje slobodno izabranog ili prihvaćenog zanimanja (članak 15. PTP-a).

e)   Poljoprivredne kvalifikacije

Nametanje uvjeta da stjecatelj mora posjedovati određene poljoprivredne kvalifikacije ograničenje je čija je proporcionalnost dvojbena.

Kao prvo, nije nužno da stjecatelj sam posjeduje odgovarajuće kvalifikacije dok god može zajamčiti da će se zemljište obrađivati na prikladan način (71).

Kao drugo i važnije, čini se da zahtjev za kvalifikacije općenito premašuje mjeru koja je potrebna za osiguravanje pravilne obrade zemljišta ili visoke produktivnosti i kvalitete u poljoprivredi. Zapravo, „poljoprivrednik” ni u jednoj državi članici nije regulirano zanimanje u smislu da su za njega zakonom propisane određene kvalifikacije (72). Stoga se ne može zaključiti da je djelotvornost poljoprivrednog sektora uvjetovana obveznim stručnim kvalifikacijama. Na temelju toga, zahtjev za određene kvalifikacije za stjecanje zemljišta treba se posebno opravdati u svakom nacionalnom zakonodavstvu jer bi se bez toga smatrao neopravdanim i neproporcionalnim ograničenjem slobodnog kretanja kapitala. Za drugačiji zaključak države članice trebale bi dokazati zašto su za stjecanje zemljišta potrebne određene kvalifikacije, dok se poljoprivredne djelatnosti općenito smiju obavljati bez ikakve službene potvrde o kompetencijama. Tim se tvrdnjama ne dovodi u pitanje činjenica da je za uspješnu i održivu poljoprivredu potrebno odgovarajuće stručno osposobljavanje.

f)   Zahtjevi u pogledu boravišta

Sud EU-a u nekoliko je navrata morao donijeti presude o nacionalnim pravilima kojima se zahtijevalo da kupac poljoprivrednog zemljišta ima boravište na predmetnom zemljištu ili u njegovoj blizini. U ranoj prethodnoj odluci kada se odredbe o slobodnom kretanju kapitala iz Ugovora još nisu izravno primjenjivale, Sud EU-a utvrdio da je u ograničenim uvjetima takav zahtjev u skladu sa slobodom poslovnog nastana (73). Međutim, iz novije je sudske prakse jasno da zahtjevi u pogledu boravišta nisu u skladu s načelima slobodnog kretanja kapitala.

U predmetu Ospelt Sud EU-a isključio je zakonitost svakog uvjeta da stjecatelj mora imati boravište na zemljištu (74). Četiri godine poslije, u 2007., Sud EU-a zaključio je da je zahtjev da stjecatelj ima prebivalište na posjedu koji je predmet kupoprodaje neproporcionalan. Sud EU-a utvrdio je da je takav zahtjev u pogledu boravišta posebno ograničavajući, s obzirom na to da ne utječe samo na slobodu kretanja kapitala i slobodu poslovnog nastana, nego i na pravo stjecatelja na slobodan izbor svojeg boravišta (75).

U tom je predmetu jedan od razloga za uvođenje zahtjeva o prebivalištu na posjedu bio odvraćanje od imovinskih špekulacija. Sud EU-a detaljno je razmotrio razna opravdanja tog zahtjeva te ih sva odbacio. Zaključio je da se za smanjenje zemljišnih špekulacija moraju razmotriti mjere koje slobodno kretanje kapitala i temeljna prava narušavaju manje od zahtjeva u pogledu boravišta. Sud EU-a kao primjer je naveo viši porez na preprodaju zemljišta koja se obavlja nedugo nakon stjecanja ili zahtjev o značajnom minimalnom trajanju zakupa poljoprivrednog zemljišta (76).

Za obvezu da osoba ima boravište na zemljištu koje se stječe vrijedi isto kao i za zahtjev da je osoba rezident države ili općine u kojoj se nalazi zemljište. Zapravo, svaki zahtjev u pogledu boravišta rezultira izravnom diskriminacijom na temelju nacionalnosti. Sud EU-a doista dosljedno zaključuje da nacionalna pravila „kojima se čini razlika na temelju boravišta u smislu da su nerezidenti lišeni određenih povlastica koje se daju osobama s boravištem na državnom području mogu djelovati uglavnom na štetu državljana drugih država članica. Nerezidenti su u većini slučajeva stranci” (77). U tom kontekstu treba napomenuti da bi se za svaki zahtjev u pogledu znanja jezika predmetne države iznijeli vrlo slični prigovori.

g)   Zabrana prodaje pravnim osobama

Nacionalno pravilo kojim se zabranjuje prodaja poljoprivrednog zemljišta pravnim osobama ograničenje je slobode kretanja kapitala i, u određenim slučajevima, slobode poslovnog nastana. Na temelju sudske prakse Suda EU-a može se zaključiti da takvo ograničenje vjerojatno nije opravdano. Doista, u razmatranju uvjeta da stjecatelj sam obrađuje zemljište Sud EU-a utvrdio je da takvo ograničenje sprječava pravne osobe da steknu poljoprivredno zemljište. U tom je predmetu Sud EU-a ispitao je li to nužno da bi se ostvario cilj predmetnog zakona, odnosno nastavilo koristiti poljoprivredno zemljište u poljoprivredne svrhe. Kada je predmet poslovanja pravne osobe poljoprivredna djelatnost, zabrana prodaje pravnim osobama prepreka je transakcijama koje same po sebi ne utječu na korištenje u poljoprivredne svrhe (78). Na temelju razmatranja Suda EU-a može se zaključiti da takva zabrana nije opravdana jer nije nužna za postizanje navedenog cilja. U tom kontekstu Sud EU-a uputio je na primjere manje ograničavajućih mjera, konkretno, da se za prijenos na pravnu osobu uvede obveza davanja zemljišta u dugoročni zakup (79).

h)   Gornje granice u pogledu stjecanja

Gornje granice veličine zemljišta koje se može steći ili posjedovati ograničenja su slobodnog kretanja kapitala jer ograničavaju odluke ulagača o stjecanju poljoprivrednog zemljišta. Budući da se one mogu opravdati za određene ciljeve politika, njihova proporcionalnost može biti dvojbena, ovisno o nacionalnim okolnostima. Čini se da su neke gornje granice u pogledu stjecanja suprotstavljene određenim ciljevima za koje Sud EU-a smatra da su od prevladavajućeg javnog interesa, konkretno, okrupnjavanju zemljišnih posjeda radi njihova iskorištavanja na gospodarskoj osnovi ili omogućivanju razvoja održivih poljoprivrednih gospodarstava. S druge strane, budući da je poljoprivredno zemljište ograničeni resurs, neke druge gornje granice za stjecanje čine se prikladnima za sprječavanje prekomjerne koncentracije zemljišta u cilju potpore obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima i razvoja srednjih poljoprivrednih gospodarstava. Stoga bi bilo potrebno ispitati premašuju li one nužnu mjeru i mogu li se zamijeniti manje ograničavajućim alternativnim mjerama. Stvarno opravdanje i proporcionalnost takvih gornjih granica stoga se trebaju ispitati u svakom nacionalnom kontekstu uzimajući u obzir sve činjenične i pravne okolnosti predmeta.

Komisija je dosad razmotrila dvije vrste mjera primjene gornje granice u pogledu stjecanja u nacionalnim zakonodavstvima. Neke države članice zahtijevaju posebnu dozvolu regulatornog tijela za stjecanja koja premašuju određenu veličinu. Ostale su države članice uvele ili potvrdile već uvedene apsolutne gornje granice.

Ako su opravdane legitimnim javnim interesom (kao što je cilj postizanja bolje ravnoteže vlasničke strukture) i u skladu s temeljnim pravima EU-a i općim načelima prava EU-a kao što su nediskriminacija i proporcionalnost, nacionalne gornje granice u pogledu stjecanja mogu se smatrati usklađenima s pravom EU-a. Procjena će uvelike ovisiti i o tomu temelje li se nacionalna pravila na objektivnim i dobro definiranim kriterijima te jesu li dotičnim pojedincima pružena sredstva pravne pomoći.

i)   Povlastice za lokalne stjecatelje

Prava prvokupa i druge povlastice za lokalne kupce trebaju se pažljivo razmotriti i podrobno ispitati. Povlasticama za lokalne stanovnike mogla bi se dati prednost državljanima predmetne države članice. One bi stoga mogle predstavljati prikrivenu diskriminaciju na temelju nacionalnosti koja je zabranjena člankom 63. (i člankom 49.) UFEU-a jer, iako ne formalno, u praksi daju prednost domaćim državljanima. Zapravo, teško se može osporiti da su lokalni kupci velikom većinom državljani predmetne države članice te da će stoga stranci mnogo rjeđe uživati povlasticu koja se daje lokalnom stanovništvu nego državljani predmetne države (80). U svakom slučaju, čak i kada bi se smatralo da se te mjere primjenjuju jednako, one bi ipak ograničavale slobodno kretanje kapitala i, u nekim slučajevima, slobodu poslovnog nastana jer mogu otežati ili smanjiti privlačnost ulaganja u poljoprivredno zemljište za strance (81).

Kako bi bile u skladu s načelom slobodnog kretanja kapitala, povlastice za lokalne stjecatelje, kao i druga ograničenja, moraju na proporcionalni način ostvarivati legitiman javni interes. Ne može se isključiti pozivanje država članica na javne ciljeve koje je Sud EU-a priznao kao legitimne, kao što je okrupnjavanje zemljišnih posjeda radi razvoja održivih poljoprivrednih gospodarstava u lokalnim zajednicama ili očuvanja trajne poljoprivredne zajednice. Na toj razini, uvjet je to da povlastice odražavaju socioekonomske aspekte željenih ciljeva. To može biti slučaj ako se, primjerice, prava prvokupa dodijele lokalnim poljoprivrednicima radi rješavanja problema fragmentacije zemljišta ili ako se lokalnom stanovništvu daju druga posebna prava kako bi se riješila pitanja koja proizlaze iz njihovog geografskog položaja (npr. manje razvijene regije).

Povlastice za lokalne stanovnike koje nisu nužne za postizanje željenog cilja očito nisu opravdane (82). To posebno slijedi iz sudske prakse Suda EU-a u predmetu Libert. U tom je predmetu Sud EU-a ispitao proporcionalnost nacionalnog pravila na temelju kojeg se zemljište u danoj općini moglo steći samo uz sljedeće uvjete: prvo, zahtjev da je osoba na koju se nekretnina prenosi bila rezident ciljne općine ili susjedne općine najmanje šest godina za redom prije prijenosa; drugo, potencijalni kupac ili zakupac na datum prijenosa mora u dotičnoj općini obaviti postupke za koje je u prosjeku potrebno najmanje pola radnog tjedna; treće, potencijalni kupac ili zakupac ima profesionalnu, obiteljsku, socijalnu ili gospodarsku vezu s dotičnom općinom kao rezultat dugotrajnih značajnih okolnosti. Sud EU-a zaključio je da je to nacionalno pravilo neproporcionalno. Obrazložio je da ni jedan od tih uvjeta izravno ne odražava socioekonomske aspekte povezane s ciljem koji je utvrdila država članica da se na tržištu nekretnina zaštiti isključivo manje imućno lokalno stanovništvo. Uvjete tog zakona mogu ispuniti ne samo manje imućni lokalni stanovnici, nego i druge osobe s dostatnim resursima koje, posljedično, nemaju posebne potrebe za socijalnom zaštitom na tržištu nekretnina. Stoga ti uvjeti premašuju mjeru koja je nužna za postizanje željenog cilja. Osim toga, treba napomenuti da su se morale razmotriti manje ograničavajuće mjere od onih u nacionalnom pravilu (83).

j)   Uvjet reciprociteta

Države članice ne smiju odrediti da stjecanje poljoprivrednog zemljišta za građane druge države članice EU-a ovisi o tomu je li njihovim vlastitim državljanima dopušteno steći poljoprivredno zemljište u matičnoj državi građana druge države članice EU-a. Zahtjev reciprociteta Sud EU-a već odavna odbacuje jer nije u skladu s načelima prava EU-a. Obveza usklađenosti s pravom EU-a ne ovisi o usklađenosti drugih država članica (84). Ako neka država članica povrijedi pravo EU-a, bilo koja druga država članica ima pravo uputiti predmet povezan s državom članicom u povredi Sudu EU-a (članak 259. UFEU-a). Nadalje, Komisija kao čuvarica Ugovora nadzire usklađenost država članica s pravom EU-a te je ovlaštena pokrenuti postupke zbog povrede i po potrebi predmet povezan s državom članicom u povredi uputiti Sudu EU-a.

5.   Završne napomene

Iz prethodno navedenoga jasno je da na temelju prava EU-a države članice mogu uzeti u obzir legitimna pitanja politika. One mogu donijeti odgovarajuću politiku za svoja tržišta poljoprivrednih zemljišta. Sud EU-a priznaje brojne ciljeve poljoprivredne politike koji mogu opravdati ograničenja temeljnih sloboda. Glavni je uvjet to da su ciljevi jasno utvrđeni te da su odabrani instrumenti proporcionalni tim ciljevima u smislu da ne premašuju nužnu mjeru i da nisu diskriminirajući.

Komisija je kao čuvarica Ugovora dužna osigurati da su nacionalne mjere u skladu s prvom EU-a. Službe komisije ostaju na raspolaganju tijelima državama članica da bi im pomogla u osiguravanju usklađenosti nacionalnih zakonodavnih mjera s pravom EU-a. Kao prvi korak planiran je sastanak sa stručnjacima iz država članica u studenome 2017. kako bi se predstavila ova Komunikacija i o njoj raspravljalo. Ti kontakti mogu pomoći državama članicama da dobro razumiju i točno tumače pravo EU-a. Oni mogu poslužiti i službama Komisije da bolje razumiju posebne okolnosti koje mogu biti prisutne u svakoj državi. Osim toga, Komisija namjerava i dalje pomagati državama članicama u razmjeni najboljih praksi povezanih s regulacijom tržišta poljoprivrednog zemljišta.

---

(1)  Vidjeti Izvješće Europskog parlamenta „Aktualno stanje koncentracije poljoprivrednih zemljišta u EU-u: kako poljoprivrednicima olakšati pristup zemljištu?”, 2016/2141(INI).

(2)  Vidjeti članak 38. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

(3)  IP/17/187 od 2. veljače 2017.; https://ec.europa.eu/commission/priorities_hr

(4)  Pojam „strani ulagači” koji se koristi u ovoj Komunikaciji odnosi se na ulagače unutar EU-a, u mjeri u kojoj se primjenjuje sloboda kretanja kapitala, te na ulagače iz trećih zemalja (vidjeti poglavlje 2.a). Podsjeća se da s praktičnog stajališta da se poljoprivredno zemljište EU-a većinom stječe unutar konteksta EU-a.

(5)  Vidjeti Izvješće Europskog parlamenta „Aktualno stanje koncentracije poljoprivrednih zemljišta u EU-u: kako poljoprivrednicima olakšati pristup zemljištu?”, 2016/2141(INI), stavak 37.

(6)  „Dobrovoljne smjernice o odgovornom upravljanju u poljodjelstvu, ribarstvu i šumarstvu u kontekstu nacionalne sigurnosti opskrbe hranom”.

(7)  Vidjeti točku 2.4.1. Dobrovoljnih smjernica. Presudna važnost zemljišta za sigurnost opskrbe hranom, s obzirom na njezinu ograničenost, istaknuta je i u mišljenju Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 21. siječnja 2015. o temi Otimanje poljoprivrednog zemljišta – upozorenje za Europu i prijetnja obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima (samoinicijativno mišljenje), točka 6.3.

(8)  http://ec.europa.eu/agriculture/events/2015/outlook-conference/brochure-land_en.pdf

(9)  Primjerice, u skladu s člankom 21. stavkom 1. bugarskog Ustava „[z]emljište je temeljno nacionalno blago pod posebnom zaštitom Države i društva”.

(10)  Ugovorima o pristupanju utvrđena su prijelazna odstupanja od načela slobodnog kretanja kapitala povezana sa stjecanjem poljoprivrednog zemljišta. Državama pristupnicama u prijelaznom je razdoblju bilo dopušteno zadržati svoje nacionalne režime, u okviru kojih je državljanima drugih država članica EU-a ili zemalja EGP-a stjecanje zemljišta bilo zabranjeno. Razdoblje tih odstupanja isteklo je 1. siječnja 2014. za Bugarsku i Rumunjsku, 1. svibnja 2014. za Mađarsku, Latviju, Litvu i Slovačku te 1. svibnja 2016. za Poljsku (za Hrvatsku će razdoblje odstupanja isteći 2020. uz mogućnost da Hrvatska zatraži produljenje od tri godine).

(11)  To je istaknuo, primjerice, Odbor za poljoprivredu mađarske Narodne skupštine u svojem samoinicijativnom mišljenju od 26. svibnja 2015. o istrazi koju je pokrenuo nad zakonima kojima se uređuje korištenje poljoprivrednog zemljišta i vlasništvo nad njime u novim državama članicama: http://ec.europa.eu/dgs/secretariat_general/relations/relations_other/npo/hungary/unsolicited_en.htm

(12)  M.H. Orbison, Land reform in Central and Eastern Europe after 1989 and its outcome in the form of farm structures and land fragmentation, 2013. http://www.fao.org/docrep/017/aq097e/aq097e.pdf

(13)  P. Ciaian, D. Drabik, J. Falkowski, d’A. Kancs, „Market Impacts of new Land Market Regulations in Eastern EU States”, Tehnička izvješća Zajedničkog istraživačkog centra (JRC), 2016.

(14)  Vidjeti i: J. Swinnen, K. van Herck, L. Vranken, „The Diversity of Land Markets and Regulations in Europe, and (some of) its Causes”, The Journal of Development Studies, 2016., sv. 52., br. 2., str. 186. – 205.

(15)  Zemlje koje su činile Europsku uniju do 2004. godine: Austrija, Belgija, Danska, Finska, Francuska, Grčka, Irska, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Njemačka, Portugal, Španjolska, Švedska i Ujedinjena Kraljevina.

(16)  Postoje, primjerice, izvješća o nedavnim kineskim ulaganjima u neka francuska poljoprivredna gospodarstva i vinograde: R. Levesque, „Kineska stjecanja u Berryju”, u: La Revue foncière, svibanj – lipanj, 2016., str. 10.

(17)  Inicijativa udruge International Land Coalition (ILC): www.landmatrix.org

(18)  Radni dokument službi Komisije, Kretanje kapitala i sloboda platnog prometa, 5. ožujka 2015., SWD (2015) 58 final, str. 21. Međutim, treba imati u vidu da podaci nisu uvijek lako dostupni i da se stoga postojeće procjene znatno razlikuju. Primjerice, zabilježeno je i da se stopa inozemnog vlasništva nad poljoprivrednim zemljištem u Rumunjskoj od 2010. do 2013. povećala za 57 % te da je ono 2013. u Rumunjskoj činilo približno 7 % ukupne poljoprivredne površine: P. Ciaian, D. Drabik, J. Falkowski, d’A. Kancs, „Market Impacts of new Land Market Regulations in Eastern EU States”, Tehnička izvješća Zajedničkog istraživačkog centra (JRC), 2016., str. 10.

(19)  Europski parlament, Glavna uprava za unutarnju politiku, Razmjer jagme za poljoprivrednim zemljištem u EU-u, studija, 2015., str. 19. – 20.

(20)  Neki su primjeri navedeni u: Europski parlament, Glavna uprava za unutarnju politiku, Razmjer jagme za poljoprivrednim zemljištem u EU-u, studija, 2015. str. 23. (primjerice, ulaganja nizozemske grupe Rabobank u Poljskoj i Rumunjskoj; talijanskog osiguravajućeg društva Generali u Rumunjskoj, njemačkog društva Allianz u Bugarskoj, belgijske bankarske i osiguravajuće grupe KBC u istočnoj Njemačkoj i Litvi).

(21)  Utjecaj financijske i gospodarske krize na poljoprivredu i dalje je dvojben. Iako se 2009. u poljoprivrednim prihodima osjetila kriza, oni su se brzo oporavili te se dodatno smanjila razlika od prosječne bruto plaće u gospodarstvu. Istodobno je zabilježeno privremeno usporavanje odljeva radne snage iz poljoprivrede, a u nekim državama članicama čak i stagnacija ili povećanje radne snage.

(22)  Maria Heubuch, Zeleni/Europski slobodni savez, Europski parlament (izdavač), Land Rush. The Sellout of Europe’s Farmland, 2016.; Friends of the Earth, Farming Money. How European Banks and private finance benefit from food speculation and land grabs, 2012. http://www.foeeurope.org/sites/default/files/publications/farming_money_foee_jan2012.pdf

(23)  Franco, J.C. i Borras, S.M. (ur.) (2013.), Land concentration, land grabbing and people’s struggles in Europe, Amsterdam, Transnacionalni institut; Van der Ploeg, JD, Franco J.C. i Borras S.M. (2015.), „Land concentration and land grabbing in Europe: a preliminary analysis”, Canadian Journal of Development Studies/Revue canadienne d’études du développement, 36:2, str. 147. – 162.; Ecoruralis (2016.) „Land Issues and Access to Land.” http://www.ecoruralis.ro/web/en/Programs_and_Activities/Land_Issues_and_Access_to_Lan%20d/ (pristup u 2016.).

(24)  Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 21. siječnja 2015. o temi Otimanje poljoprivrednog zemljišta – upozorenje za Europu i prijetnja obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima (samoinicijativno mišljenje), točke 1.9. i 1.12.

(25)  Europski parlament, Glavna uprava za unutarnju politiku, Razmjer jagme za poljoprivrednim zemljištem u EU-u, studija, 2015., str. 17., 24., 25.

(26)  Vidjeti Izvješće Europskog parlamenta „Aktualno stanje koncentracije poljoprivrednih zemljišta u EU-u: kako poljoprivrednicima olakšati pristup zemljištu?”, 2016/2141(INI).

(27)  Direktiva (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive 2005/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive Komisije 2006/70/EZ (SL L 141, 5.6.2015., str. 73.).

(28)  U skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (e) i člankom 207. stavkom 1. UFEU-a.

(29)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-17-3183_en.htm

(30)  http://www.fao.org/investment-in-agriculture/en/ Vidjeti i: OECD, Policy Framework for Investment in Agriculture, 2013.

(31)  Izvješće Komisije za Vijeće, Revizija prijelaznih mjera za stjecanje poljoprivrednih nekretnina predviđenih u Ugovoru o pristupanju iz 2005., 14.12.2010., str. 2.; izvješće Komisije za Vijeće, Revizija prijelaznih mjera za stjecanje poljoprivrednih nekretnina utvrđenih u Ugovoru o pristupanju iz 2003., 16.7.2008., str. 7.; priopćenje za javnost Europske komisije http://europa.eu/rapid/press-release_IP-10-1750_en.htm?locale=en; priopćenje za javnost Europske komisije http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-11-244_en.htm?locale=en

(32)  Kristina Hedman Jansson, Ewa Rabinowicz, Carl Johan Lagerkvist, „The Institutional Framework for Agricultural Credit Markets in the EU”, u: Johan Swinnen i Louise Knops (ur.), Land, Labour and Capital Markets in European Agriculture, Centar za europske političke studije, 2013., str. 254.; Sami Myyrä, „Agricultural Credit in the EU”, u: Johan Swinnen i Louise Knops (vidjeti prethodni navod), str. 260. Nedostatke tržišta kapitala koji utječu na poljoprivrednike utvrdio je i razmotrio Centar za europske političke studije (CEPS) i Centar za institucije i gospodarsku učinkovitost (LICOS) Sveučilišta u Leuvenu: Review of the Transitional Restrictions Maintained by Member States on the Acquisition of Agricultural Real Estate, završno izvješće za 2007., str. 13. – 17.; Centar za europske političke studije (CEPS): Review of the transitional restrictions maintained by Bulgaria and Romania with regard to the acquisition of agricultural real estate, završno izvješće, listopad 2010., str. 19. – 23.

(33)  Vidjeti Centar za europske političke studije (CEPS) i Centar za institucije i gospodarsku učinkovitost (LICOS) Sveučilišta u Leuvenu: Review of the Transitional Restrictions Maintained by Member States on the Acquisition of Agricultural Real Estate, završno izvješće za 2007., izvršni sažetak, str. ii.; Centar za europske političke studije (CEPS): Review of the transitional restrictions maintained by Bulgaria and Romania with regard to the acquisition of agricultural real estate, završno izvješće, listopad 2010. izvršni sažetak.

(34)  Vidjeti na primjer: J.F.M. Swinnen, L. Vranken, „Reforms and agricultural productivity in Central and Eastern Europe and the Former Soviet Republics: 1989-2005”, Journal of Productivity Analysis, lipanj 2010., svezak 33., izdanje 3., str. 241. – 258., poglavlja 2. i 7. (zaključne napomene); L. Dries, E. Germenji, N. Noev, J.F.M. Swinnen, Farmers, „Vertical Coordination, and the Restructuring of Dairy Supply Chains in Central and Eastern Europe”, u World Development, 2009., sv. 37., br. 11., str. 1755.; L. Dries/J.F.M. Swinnen, „Foreign Direct Investment, Vertical Integration. And Local Suppliers: Evidence from the Polish Dairy Sector”, u: World Development, 2004., sv. 32., br. 9., str. 1525. i prateće, str. 1541.

(35)  J. Swinnen, K. van Herck, L. Vranken, „The Diversity of Land Markets and Regulations in Europe, and (some of) its Causes”, The Journal of Development Studies, 2016., sv. 52., br. 2., str. 202.

(36)  Vidjeti: IP/15/4673 od 23. ožujka 2015. i IP/15/4877 od 29. travnja 2015.

(37)  Vidjeti: IP/16/1827 od 26. svibnja 2016.

(38)  To je potvrđeno u nekoliko presuda Suda EU-a, vidjeti na primjer predmet C-370/05, Festersen, t. 21. – 23., predmet C-452/01, Ospelt, t. 24.

(39)  U pogledu definicije ograničenja kretanja kapitala: presuda Suda, predmet C-112/05, Volkswagen, t. 19.; presuda Suda, spojeni predmeti C-197/11 i 203/11 Libert, t. 44.; presuda Suda, predmet C-315/02, Lenz, t. 21.

(40)  Presuda Suda, predmet C-302/97, Konle, t. 38. Vidjeti i C-367/98, Komisija protiv Portugala, t. 48.; Predmet C-463/00, Komisija protiv Španjolske („zlatne dionice”), t. 56. Vidjeti i predmete C-163/99, C-98/01, Komisija protiv Ujedinjene Kraljevine („zlatna dionica u BAA-i”); C-452/01, Ospelt, t. 24.; C-174/04, Komisija protiv Italije („obustava prava glasa u privatiziranim poduzećima”); spojeni predmeti C-463/04 i 464/04, Federconsumatori; C-244/11, Komisija protiv Grčke („zlatne dionice u strateškim dioničkim društvima”), 15. i 16. Vidjeti i mišljenje nezavisnog odvjetnika Roemera od 27. travnja 1966. u spojenim predmetima C-56/64 i C-58/64, Consten i Grundig, Zbornik sudske prakse str. 352. (366.); Predmet C-105/12, Essent, t. 36.

(41)  Presuda Suda, predmeti C-101/05, Skatteverket, t. 36.; C-446/04, Test Claimants in the FII Group Litigation, t. 171.

(42)  Vidjeti, primjerice, predmet C-446/04, FII Group.

(43)  Presuda Suda, predmet C-17/03, VEMW, t. 80.

(44)  Presuda Suda, spojeni predmeti C-182/03 i C-217/03, Forum 187, t. 147.

(45)  Predmet C-182/83 Fearon, t. 3.

(46)  Predmet C-452/01 Ospelt, t. 39., 43.

(47)  Predmet C-370/05 Festersen, t. 27., 28.

(48)  Predmet C-302/97 Konle, t. 40.; spojeni predmeti C-519/99 do C-524/99 i C-526/99 do C-540/99 Reisch, t. 34.

(49)  Predmet C-423/98 Albore, t. 18., 22.

(50)  Vidjeti presudu Sud, predmet C-243/01, Gambelli, t. 67.; predmet C-169/07, Hartlauer, t. 55 i sudsku praksu navedenu u odluci.

(51)  U pogledu načela proporcionalnosti posebno vidjeti: presudu Suda, predmet C-543/08, Komisija protiv Portugala, t. 83.

(52)  Presuda Suda, predmet C-333/14, Scotch Whiskey, t. 53.

(53)  Presuda Suda, predmet C-333/14, Scotch Whiskey, t. 54.

(54)  Vidjeti npr. predmet C-452/01, Ospelt t. 43. – 45. U drugim je predmetima Sud EU-a donio drukčiji zaključak: u predmetu Reisch, primjerice, Sud je procijenio da se predmetna obveza prethodnog odobrenja u tom slučaju može zamijeniti sustavom prethodne prijave i da je stoga neproporcionalna: spojeni predmeti C-515/99, Reisch i dr., t. 37. – 38. i u njima navedena sudska praksa. U tom kontekstu treba napomenuti da obveza prijave uglavnom predstavlja ograničenje, koje mora biti opravdano i u skladu s načelima proporcionalnosti i pravne sigurnosti te temeljnim pravima, vidjeti na primjer Reisch, cit., t. 32.; predmet C-213/04, Burtscher, t. 43.

(55)  Vidjeti, primjerice, predmet C-567/07, Woningstichting Sint Servatius, t. 35.

(56)  Predmet C-201/15, AGET Iraklis, t. 99. – 101.

(57)  Vidjeti presudu Suda, predmet C-54/99, Eglise de Scientologie, t. 17.; C-205/99, Analir, t. 38.

(58)  Predmet C-370/05, Festersen, t. 43.

(59)  Spojeni predmeti C-197/11 i C-203/11, Eric Libert, t. 57. – 59. Vidjeti i dvojbe Suda EU-a u predmetu C-567/07, Woningstichting Sint Servatius, t. 37. i 38. u pogledu kriterija „u interesu javnog stanovanja”.

(60)  Predmet C-452/01, Ospelt t. 52.

(61)  U pogledu definicije ograničenja kretanja kapitala: presuda Suda, predmet C-112/05, Volkswagen, t. 19.; spojeni predmeti C-197/11 i 203/11 Libert, t. 44.; predmet C-315/02, Lenz, t. 21. Nacionalna pravila kojima se ograničuje sloboda stranaka u utvrđivanju cijena u svojim transakcijama smatraju se i ograničenjima u području slobode poslovnog nastana i slobodnog pružanja usluga (vidjeti, primjerice, predmet C-327/12, SOA, t. 58.; spojeni predmeti C-94/04 i C-202/04, Cipolla i drugi, t. 60.). U pogledu slobodnog kretanja robe, vidjeti presudu Suda, predmet C-82/77, van Tiggele, t. 21.; C-231/83, Cullet, t. 29.; C-531/07, Fachverband der Buch- und Medienwirtschaft protiv LIBRO, t. 2.; C-333/14, Scotch Whisky Association, t. 32. u kojoj je Sud EU-a u pogledu slobode poslovnog nastana utvrdio da „činjenica da se predmetnim zakonodavstvom u glavnom postupku sprječava da se niža cijena uvezenih proizvoda odrazi na prodajnu cijenu za potrošače sama po sebi znači da se tim zakonodavstvom može otežati pristup tržištu Ujedinjene Kraljevine za alkoholna pića koja se zakonito stavljaju na tržište u državama članicama osim Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, zbog čega ta mjera ima učinak jednak količinskom ograničenju u smislu članka 34. UFEU-a”.

(62)  Vidjeti gore navedenu sudsku praksu i presudu Suda, predmet C-577/11, DKV Belgium SA, u kojem je Sud EU-a zaključio da je regulacija cijena premija osiguranja u sektoru zdravstva u Belgiji opravdano i proporcionalno ograničenje. Sud EU-a među ostalim je istaknuo da se jedna od značajki osiguranja koje pokriva hospitalizaciju temelji na činjenici da se vjerojatnost djelovanja osiguravatelja povećava s dobi osiguranika (t. 43.); sud EU-a stoga je zaključio da sustav povećanja razina premija utvrđen belgijskim zakonom na koji se odnosi taj predmet jamči da se osiguranik, upravo u dobi kada zatreba to osiguranje, neće suočiti s naglim, neočekivanim povećanjem razina premija osiguranja (t. 49.).

(63)  Kao opće pravilo, postojanje državne pomoći može se isključiti ako se prodaja zemljišta u javnom vlasništvu odvija u skladu s uobičajenim tržišnim uvjetima. To se može osigurati ako se prodaja obavlja na temelju konkurentnog, transparentnog, nediskriminirajućeg i bezuvjetnog natječajnog postupka, na način da se svim zainteresiranim ponuditeljima koji ispunjavaju uvjete omogući sudjelovanje u postupku, u skladu s načelima UFEU-a o javnoj nabavi (vidjeti točku 89. i prateće točke Obavijesti Komisije o pojmu državne potpore iz članka 107. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL C 262, 19.7.2016., str. 1.) i primjenjivu sudsku praksu spomenutu u njoj). U protivnom se u cilju izbjegavanja dodjele državne potpore i time ispunjavanja zahtjeva članka 107. UFEU-a moraju upotrijebiti druge metode kako bi se osiguralo da se privatizacija poljoprivrednog zemljišta provodi po cijeni koja odgovara cijeni koju bi prihvatio privatni prodavatelj u uobičajenim tržišnim uvjetima.

(64)  Presuda Suda, predmet C-239/09, Seydaland Vereinigte Agrarbetriebe, t. 35., 43., 54.

(65)  Predmet C-39/14, BVVG Bodenverwertungs- und -verwaltungs GmbH, t. 39., 40.

(66)  Mišljenje nezavisnog odvjetnika Cruza Villalóna od 17. ožujka 2015. o predmetu C-39/14, t. 69. – 79.

(67)  Predmet C-39/14, BVVG Bodenverwertungs- und -verwaltungs GmbH, t. 55.

(68)  Predmet C-370/05 Festersen, t. 27., 28.

(69)  Primjenjivali su se i neki drugi uvjeti, posebno u pogledu poljoprivrednih kvalifikacija (vidjeti predmet C-452/01, Ospelt t. 13.).

(70)  Predmet C-452/01, Ospelt t. 49. – 53.

(71)  Slijedom zaključaka u predmetu Ospelt, C-452/01, Ospelt t. 49. – 53.

(72)  Vidjeti http://ec.europa.eu/internal_market/qualifications/regprof/index.cfm

(73)  Predmet C-182/83, Fearon, t. 9. – 11.

(74)  Predmet C-452/01, Ospelt t. 54.

(75)  Predmet C-370/05, Festersen, t. 35., 40. Pravo na slobodno kretanje i boravak na državnom području država članica temeljno je pravo iz Protokola br. 4. uz Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda potpisanu u Rimu 4. studenoga 1950. i članka 45. Povelje o temeljnim pravima Europske unije.

(76)  Predmet C-370/05, Festersen, t. 39.

(77)  Predmet C-279/93, Finanzamt Köln-Altstadt protiv Schumackera, t. 28.; C-513/03, van Hilten-van der Heijden, t. 44.; C-370/05 Festersen, t. 25.; U predmetu C-11/07, Eckelkamp, t. 46. (viši porez za nerezidente)

(78)  Predmet C-452/01, Ospelt t. 51.

(79)  Predmet C-452/01, Ospelt t. 52.

(80)  U tu svrhu vidjeti: predmet C-279/93, Finanzamt Köln-Altstadt protiv Schumackera, t. 28.; C-513/03, van Hilten-van der Heijden, t. 44.; C-370/05 Festersen, t. 25.; C-11/07, Eckelkamp, t. 46. (viši porez za nerezidente).

(81)  O definiciji ograničenja kretanja kapitala: presuda Suda, predmet C-112/05, Volkswagen, t. 19.; spojeni predmeti C-197/11 i 203/11 Libert, t. 44.; predmet C-315/02, Lenz, t. 21.

(82)  Primjerice, Sud EU-a odbacio je posebna prava za stjecatelje koji su „dovoljno povezani s općinom” u smislu dugotrajne „profesionalne, obiteljske, socijalne ili gospodarske veze”, koja su se davala u cilju zaštite manje imućna lokalnog stanovništva na tržištu nekretnina. Sud EU-a to je obrazložio istaknuvši da takve uvjete mogu ispuniti ne samo manje imućni lokalni stanovnici, nego i druge osobe s dostatnim resursima koje nemaju posebne potrebe za socijalnom zaštitom na tržištu nekretnina (spojeni predmeti C-197/11 i C-203/11, Eric Libert, t. 54. – 56.).

(83)  Spojeni predmeti C-197/11 i C-203/11, Eric Libert, t. 54. – 56.

(84)  Predmeti C-118/07, Komisija protiv Finske, t. 48.; C-266/03, Komisija protiv Luksemburga, t. 35.: „država članica ne može se [...] pozvati na načelo reciprociteta i osloniti na moguću povredu Ugovora koju je počinila druga država članica da bi opravdala vlastito neispunjavanje obveza”.

---

PRILOG

Slika 1.

Razina zakupnina za zemljište kao pokazatelj cijena zemljišta
   (1)

Slika 2.

Dugoročna kretanja vrijednosti zemljišta po ha (prosječna vrijednost u EUR)
   (2)

---

(1)  Godišnja zakupnina koju poljoprivrednici moraju platiti po hektaru zemljišta obično se smatra najboljom zamjenskom vrijednošću za cijenu zemljišta. Na karti je prikazano da se razina zakupnina za zemljište znatno razlikuje diljem regija EU-a, ne samo zbog čimbenika ponude i potražnje, nego i zbog razlika u ukupnim razinama cijena (kupovna moć) među državama i regulatornom okruženju. U 2013. najviša je prosječna zakupnina za zemljište zabilježena na Kanarskim otocima i u Nizozemskoj (približno 1 300 EUR i 780 EUR). Zakupnine za zemljište bile su vrlo visoke i u regiji Hamburg (670 EUR) i Danskoj (610 EUR). S druge strane, zakupnine su bile posebno niske u Latviji i Estoniji (niže od 30 EUR po ha) i u mnogim regijama s nepovoljnim uvjetima za intenzivnu poljoprivrednu proizvodnju; EU-FADN, sustav poljoprivrednih knjigovodstvenih podataka, spomenut na slikama 1. i 2., prikuplja godišnje podatke o vrijednosti poljoprivredne imovine (uključujući zemljište) i zakupnina za uzorak od 87 000 tržišno orijentiranih poljoprivrednih gospodarstava diljem EU-a. Eurostatov sustav godišnjeg prikupljanja nacionalnih podataka o cijenama zemljišta i zakupninama trenutačno je u izradi.

(2)  „vrijednost zemljišta” mjeri se na temelju završnog stanja zemljišta; vrijednost „ha” izražena je za zemljišta koja upotrebljavaju vlasnici; „EU-N 10” označuje deset država koje su pristupile Uniji u 2004. (Cipar, Češka Republika, Estonija, Latvija, Litva, Mađarska, Malta, Poljska, Slovačka i Slovenija); „EU-N 2” označuje države koje su pristupile u 2007. (Bugarska i Rumunjska).

---

Europska agencija za sigurnost hrane

| 18.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 350/21 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 350/21

---

Umrežavanje organizacija koje djeluju na područjima misije Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA-e)

(2017/C 350/06)

Člankom 36. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 178/2002 (1) utvrđuje se da Upravno vijeće Europske agencije za sigurnost hrane „na prijedlog ravnatelja (...) sastavlja i objavljuje popis nadležnih organizacija koje imenuju države članice, koje mogu pomagati Agenciji, samostalno ili unutar mreže, u obavljanju njezinih zadaća.”

Prvi takav popis Upravno vijeće EFSA-e sastavilo je 19. prosinca 2006. i od tada:

| i. | redovno se nadopunjuje na temelju prijedloga ravnatelja EFSA-e, uzimajući u obzir izvješća ili prijedloge novih oznaka koje daju države članice (u skladu s člankom 2. stavkom 4. Uredbe Komisije (EZ) br. 2230/2004 (2)); |
| --- | --- |

i.

redovno se nadopunjuje na temelju prijedloga ravnatelja EFSA-e, uzimajući u obzir izvješća ili prijedloge novih oznaka koje daju države članice (u skladu s člankom 2. stavkom 4. Uredbe Komisije (EZ) br. 2230/2004 (2));

| ii. | objavljuje se na portalu EFSA-e, gdje se objavljuje najnoviji ažurirani popis nadležnih institucija; i |
| --- | --- |

ii.

objavljuje se na portalu EFSA-e, gdje se objavljuje najnoviji ažurirani popis nadležnih institucija; i

| iii. | dostupan je organizacijama putem alata za pretraživanje prema članku 36. te daje podatke za kontakt i informacije o posebnim područjima specijalizacije pojedinih organizacija. |
| --- | --- |

iii.

dostupan je organizacijama putem alata za pretraživanje prema članku 36. te daje podatke za kontakt i informacije o posebnim područjima specijalizacije pojedinih organizacija.

Te su informacije dostupne na portalu EFSA-e na sljedećim poveznicama:

| i. | najnovija izmjena popisa nadležnih organizacija koju je izdalo Upravno vijeće [11/10/2017] – [http://www.efsa.europa.eu/en/events/event/171011-1]; |
| --- | --- |

i.

najnovija izmjena popisa nadležnih organizacija koju je izdalo Upravno vijeće [11/10/2017] – [http://www.efsa.europa.eu/en/events/event/171011-1];

| ii. | ažurirani popis nadležnih organizacija – http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/assets/art36listg.pdf; i |
| --- | --- |

ii.

ažurirani popis nadležnih organizacija – http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/assets/art36listg.pdf; i

| iii. | Alat za pretraživanje prema članku 36. – http://www.efsa.europa.eu/art36/search |
| --- | --- |

iii.

Alat za pretraživanje prema članku 36. – http://www.efsa.europa.eu/art36/search

EFSA će ažurirati ovu obavijest, pogotovo poveznice na portale.

Dodatne informacije dostupne su na adresi: Cooperation.Article36@efsa.europa.eu.

---

(1)  Uredba (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (SL L 31, 1.2.2002., str. 1.).

(2)  Uredba Komisije (EZ) br. 2230/2004 od 23. prosinca 2004. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća (EZ) br. 178/2002 s obzirom na mrežu organizacija koje djeluju na područjima misije Europske agencije za sigurnost hrane (SL L 379, 24.12.2004., str. 64.).

---

Tijelo za europske političke stranke i europske političke zaklade

| 18.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 350/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 350/22

---

Odluka Tijela za europske političke stranke i europske političke zaklade

od 18. srpnja 2017.

o registriranju Europske demokratske stranke

(Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)

(2017/C 350/07)

TIJELO ZA EUROPSKE POLITIČKE STRANKE I EUROPSKE POLITIČKE ZAKLADE,

Uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 1141/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o statutu i financiranju europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada (1), a posebno njezin članak 9.,

uzimajući u obzir zahtjev zaprimljen od Europske demokratske stranke,

budući da:

| (1) | Tijelo za europske političke stranke i europske političke zaklade („Tijelo”) primilo je od Europske demokratske stranke („podnositelj zahtjeva”) zahtjev za registraciju kao europske političke stranke u skladu s člankom 8. stavkom 1. Uredbe (EU, Euratom) br. 1141/2014 31. svibnja 2017. i podneske kojim se taj zahtjev dopunjuje 23. lipnja 2017., 5. srpnja 2017. i 11. srpnja 2017. |
| --- | --- |

(1)

Tijelo za europske političke stranke i europske političke zaklade („Tijelo”) primilo je od Europske demokratske stranke („podnositelj zahtjeva”) zahtjev za registraciju kao europske političke stranke u skladu s člankom 8. stavkom 1. Uredbe (EU, Euratom) br. 1141/2014 31. svibnja 2017. i podneske kojim se taj zahtjev dopunjuje 23. lipnja 2017., 5. srpnja 2017. i 11. srpnja 2017.

| (2) | Podnositelj zahtjeva predao je dokumente kojima se dokazuje da zadovoljava uvjete iz članka 3. Uredbe (EU, Euratom) br. 1141/2014, izjavu u obliku utvrđenom u Prilogu toj Uredbi i statute podnositelja zahtjeva u kojima su sadržane odredbe tražene na temelju članka 4. te Uredbe. |
| --- | --- |

(2)

Podnositelj zahtjeva predao je dokumente kojima se dokazuje da zadovoljava uvjete iz članka 3. Uredbe (EU, Euratom) br. 1141/2014, izjavu u obliku utvrđenom u Prilogu toj Uredbi i statute podnositelja zahtjeva u kojima su sadržane odredbe tražene na temelju članka 4. te Uredbe.

| (3) | U skladu s člankom 15. stavkom 2. Uredbe (EU, Euratom) br. 1141/2014 uz zahtjev je kao popratni dokument podnesena i izjava javnoga bilježnika Dimitrija Cleenewerck de Crayencoura koja potvrđuje da se sjedište podnositelja zahtjeva nalazi u Belgiji te da su njegovi statuti u skladu s relevantnim odredbama nacionalnoga prava. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s člankom 15. stavkom 2. Uredbe (EU, Euratom) br. 1141/2014 uz zahtjev je kao popratni dokument podnesena i izjava javnoga bilježnika Dimitrija Cleenewerck de Crayencoura koja potvrđuje da se sjedište podnositelja zahtjeva nalazi u Belgiji te da su njegovi statuti u skladu s relevantnim odredbama nacionalnoga prava.

| (4) | Podnositelj zahtjeva predao je dodatne dokumente u skladu s člancima 1. i 2. Delegirane uredbe Komisije (EU, Euratom) 2015/2401 (2). |
| --- | --- |

(4)

Podnositelj zahtjeva predao je dodatne dokumente u skladu s člancima 1. i 2. Delegirane uredbe Komisije (EU, Euratom) 2015/2401 (2).

| (5) | U skladu s člankom 9. Uredbe (EU, Euratom) br. 1141/2014 Tijelo je proučilo zahtjev i predane popratne dokumente, te smatra da podnositelj zahtjeva zadovoljava uvjete za registraciju iz članka 3. te Uredbe i da statuti sadržavaju odredbe tražene na temelju članka 4. te Uredbe, |
| --- | --- |

(5)

U skladu s člankom 9. Uredbe (EU, Euratom) br. 1141/2014 Tijelo je proučilo zahtjev i predane popratne dokumente, te smatra da podnositelj zahtjeva zadovoljava uvjete za registraciju iz članka 3. te Uredbe i da statuti sadržavaju odredbe tražene na temelju članka 4. te Uredbe,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Europska demokratska stranka ovime je registrirana kao europska politička stranka.

Steći će europsku pravnu osobnost na dan objave ove Odluke u Službenom listu Europske unije.

Članak 2.

Ova Odluka proizvodi učinke od dana priopćenja.

Članak 3.

Ova je Odluka upućena

| Europskoj demokratskoj stranci |
| --- |
| Rue de l’Industrie/Nijverheidsstraat 4 |
| 1000 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Europskoj demokratskoj stranci

Rue de l’Industrie/Nijverheidsstraat 4

1000 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Sastavljeno u Bruxellesu 18. srpnja 2017.

U ime Tijela za europske političke stranke i europske političke zaklade

Direktor

M. ADAM

---

(1)  SL L 317, 4.11.2014., str. 1.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU, Euratom) 2015/2401 od 2. listopada 2015. o sadržaju i funkcioniranju Registra europskih političkih stranaka i zaklada (SL L 333, 19.12.2015., str. 50).

2

---

PRILOG

Parti Démocrate européen

Statuts

Adoptés le 13 juillet 2004

Modifiés par le Congrès de Bruxelles, le 11 décembre 2014

PRÉAMBULE

Sur la base,

| — | d’un engagement pour une Europe de plus en plus intégrée politiquement, et de la construction d'une Union démocratique, libre et solidaire ; |
| --- | --- |

—

d’un engagement pour une Europe de plus en plus intégrée politiquement, et de la construction d'une Union démocratique, libre et solidaire ;

| — | de la volonté conjointe de construire une vision politique claire pour un futur commun avec pour but ultime la construction d'une Europe politique qui serait également une ‘Europe de solidarité’; |
| --- | --- |

—

de la volonté conjointe de construire une vision politique claire pour un futur commun avec pour but ultime la construction d'une Europe politique qui serait également une ‘Europe de solidarité’;

| — | du soutien nécessaire des institutions européennes comme clé pour construire le futur de l'Union européenne ; |
| --- | --- |

—

du soutien nécessaire des institutions européennes comme clé pour construire le futur de l'Union européenne ;

| — | du projet pour une Europe en paix et prospère fondée sur les valeurs partagées de paix, de liberté, de démocratie, de solidarité et d'éducation ; |
| --- | --- |

—

du projet pour une Europe en paix et prospère fondée sur les valeurs partagées de paix, de liberté, de démocratie, de solidarité et d'éducation ;

nous établissons le Parti Démocrate européen.

Par cet accord, les partis des pays, des nationalités historiques et des régions de l'Union européenne qui partagent des valeurs communes et les principes indiqués dans ce préambule composent ‘le Parti Démocrate européen (PDE)’.

STATUTS DU PARTI DÉMOCRATE EUROPÉEN

TITRE I   DÉNOMINATION, SIÈGE, BUT, DURÉE

Article 1er : Dénomination

Une association internationale sans but lucratif est constituée entre les signataires sous la dénomination ‘Parti Démocrate européen’.

L’association se réserve le droit d’utiliser la dénomination abrégée ‘PDE’ ou ‘EDP’ dans tous les actes, factures, annonces, publications et autres documents émanant de l’association, ces abréviations pouvant être utilisées séparément.

L’association est régie par les dispositions du titre III de la loi du 27 juin 1921 sur les associations sans but lucratif, les associations internationales sans but lucratif et les fondations.

Article 2 : Siège social

Le siège social de l’association est fixé à Bruxelles, rue de l’Industrie, 4, dans l’arrondissement judiciaire de Bruxelles.

Le Conseil est habilité à modifier l’adresse du siège social.

Article 3 : Langues officielles

Les langues des partis membres du Parti démocrate européen sont langues officielles. Les langues de travail du Parti Démocrate européen sont le français, l'italien, l'anglais et l’allemand. Les documents officiels sont traduits dans les langues de travail.

Article 4 : But

Sans but lucratif, le Parti Démocrate européen a pour but exclusif :

| — | d’assurer une collaboration étroite et permanente entre ses membres dans le but d’atteindre leurs objectifs ; |
| --- | --- |

—

d’assurer une collaboration étroite et permanente entre ses membres dans le but d’atteindre leurs objectifs ;

| — | promouvoir et organiser des initiatives au niveau européen avec l’implication de ses membres ; |
| --- | --- |

—

promouvoir et organiser des initiatives au niveau européen avec l’implication de ses membres ;

| — | soutenir et coordonner les actions des partis membres lors des élections au Parlement européen ; |
| --- | --- |

—

soutenir et coordonner les actions des partis membres lors des élections au Parlement européen ;

| — | développer des relations de travail étroites entre et au sein des partis membres, leurs groupes parlementaires, européen, nationaux et régionaux, les groupes dans les autres assemblées parlementaires et les partis qui ont la même plateforme politique en dehors de l'Union européenne ; |
| --- | --- |

—

développer des relations de travail étroites entre et au sein des partis membres, leurs groupes parlementaires, européen, nationaux et régionaux, les groupes dans les autres assemblées parlementaires et les partis qui ont la même plateforme politique en dehors de l'Union européenne ;

| — | poursuivre ses actions dans le but de l'unification fédérale et l'intégration de l'Europe ; |
| --- | --- |

—

poursuivre ses actions dans le but de l'unification fédérale et l'intégration de l'Europe ;

| — | soutenir pleinement la représentation des intérêts régionaux et locaux et l'application adéquate du principe de subsidiarité y compris dans le cadre de chaque Etat membre. |
| --- | --- |

—

soutenir pleinement la représentation des intérêts régionaux et locaux et l'application adéquate du principe de subsidiarité y compris dans le cadre de chaque Etat membre.

Le Parti Démocrate européen mène des actions et conduit toutes les activités, à la fois en Belgique et à l'étranger, qui augmente ou font la promotion, directement ou indirectement, de ses buts et objectifs.

Le PDE cherche une position commune entre ses membres sur tous les sujets importants concernant l’Union européenne. En outre, il informe l’opinion publique et l’implique dans la création d'une Europe unie.

À travers leurs actions régionales et nationales, les partis membres soutiennent les positions défendues par le PDE dans le cadre de l'Union européenne. Dans le contexte des actions nationales et régionales, les partis membres peuvent conserver leur nom, leur identité et leur autonomie.

En vue de la réalisation de son but, l’association peut, à titre gratuit ou à titre onéreux, recevoir, céder, en pleine propriété ou autrement, tous immeubles.

Elle peut accomplir tous les actes se rapportant directement ou indirectement à son but et notamment :

| — | poser tous les actes de gestion de son patrimoine en conformité avec son but ; |
| --- | --- |

—

poser tous les actes de gestion de son patrimoine en conformité avec son but ;

| — | prêter son concours et s’intéresser à toute activité en conformité avec son but. |
| --- | --- |

—

prêter son concours et s’intéresser à toute activité en conformité avec son but.

Article 5 : Relation avec le(s) groupe(s) au Parlement européen.

Le Parti Démocrate européen peut former une alliance avec d'autres partis européens afin de constituer un (ou des) groupe(s) efficace(s) pour promouvoir ses valeurs au sein du Parlement européen et dans les autres institutions ou organes européens.

À cet égard,

tous les députés représentants des partis membres, ou membre(s) seul(s) doivent siéger au sein du (des) groupe(s) défini(s) par les instances compétentes ;

les chefs de délégations des différents partis membres nouent des relations étroites, ont des réunions régulières afin de décider les positions communes et d’assurer la cohérence des positions du PDE au sein du (des) groupe(s) parlementaire(s).

Article 6 : Durée

L’association est constituée pour une durée indéterminée.

TITRE II   AFFILIATION

Article 7 : Membres

Le nombre de membres est illimité, mais ne peut être inférieur à trois.

Sont membres fondateurs de l’association : les comparants au présent acte agissant ès qualité.

Sont membres de l’association : les membres qui seront admis par le Conseil.

Les membres de l’association sont divisés en six catégories : les partis membres, les membres individuels, les membres affiliés, les membres observateurs, les personnes physiques et les associations.

| 1. | Les partis membres sont des partis nationaux et/ou régionaux établis dans les Etats membres, les nationalités historiques et les régions de l’Union européenne, qui ont signé les statuts et partagent les buts et les objectifs du PDE. Ils sont soit membres fondateurs ou membres admis au parti après son établissement, en accord avec les règles posées par ces statuts. |
| --- | --- |

1.

Les partis membres sont des partis nationaux et/ou régionaux établis dans les Etats membres, les nationalités historiques et les régions de l’Union européenne, qui ont signé les statuts et partagent les buts et les objectifs du PDE. Ils sont soit membres fondateurs ou membres admis au parti après son établissement, en accord avec les règles posées par ces statuts.

| 2. | Les membres individuels sont des membres des institutions et organes européens prévus par les traités, des Parlements nationaux, des assemblées régionales et locales. Ils sont soit membres fondateurs ou membres admis au parti après son établissement, en accord avec les règles posées par ces statuts. |
| --- | --- |

2.

Les membres individuels sont des membres des institutions et organes européens prévus par les traités, des Parlements nationaux, des assemblées régionales et locales. Ils sont soit membres fondateurs ou membres admis au parti après son établissement, en accord avec les règles posées par ces statuts.

| 3. | Le statut de membre affilié peut être donné aux partis européens des pays non membres de l'Union européenne, mais qui partagent les objectifs du PDE ainsi que le manifeste. |
| --- | --- |

3.

Le statut de membre affilié peut être donné aux partis européens des pays non membres de l'Union européenne, mais qui partagent les objectifs du PDE ainsi que le manifeste.

| 4. | Le statut de membre observateur peut être donné aux partis des Etats non membres de l'Union européenne qui partagent les objectifs du PDE, ainsi que le manifeste. |
| --- | --- |

4.

Le statut de membre observateur peut être donné aux partis des Etats non membres de l'Union européenne qui partagent les objectifs du PDE, ainsi que le manifeste.

| 5. | Les personnes physiques adhérentes des partis membres sont membres de droit. Les personnes physiques non adhérentes d’un parti membre et ayant acquitté une cotisation dont le montant est fixé par la Présidence sont membres après admission par le Conseil dès lors qu’elles ne sont pas adhérentes d’un parti politique national, régional ou local membre d’un autre parti ou groupe au Parlement européen. |
| --- | --- |

5.

Les personnes physiques adhérentes des partis membres sont membres de droit. Les personnes physiques non adhérentes d’un parti membre et ayant acquitté une cotisation dont le montant est fixé par la Présidence sont membres après admission par le Conseil dès lors qu’elles ne sont pas adhérentes d’un parti politique national, régional ou local membre d’un autre parti ou groupe au Parlement européen.

| 6. | Les associations sans but lucratif ayant acquitté une cotisation dont le montant est fixé par la Présidence sont membres après admission par le Conseil.
  Les parlementaires européens adhérents au PDE qui ne sont pas affiliés à un parti national membre du PDE peuvent se constituer en association sans but lucratif sous le régime juridique d’un Etat membre de l’Union européenne, pour adhérer conformément à ce qui est disposé par l’art. 8.
  Les membres s’engagent à ne poser aucun acte contraire au but social de l’association ou à ne porter aucun préjudice à cette dernière de quelque façon que ce soit. |
| --- | --- |

6.

Les associations sans but lucratif ayant acquitté une cotisation dont le montant est fixé par la Présidence sont membres après admission par le Conseil.

Les parlementaires européens adhérents au PDE qui ne sont pas affiliés à un parti national membre du PDE peuvent se constituer en association sans but lucratif sous le régime juridique d’un Etat membre de l’Union européenne, pour adhérer conformément à ce qui est disposé par l’art. 8.

Les membres s’engagent à ne poser aucun acte contraire au but social de l’association ou à ne porter aucun préjudice à cette dernière de quelque façon que ce soit.

Article 8 : Admission

Les partis, les personnes et les associations constituées conformément à l’article 7 souhaitant rejoindre le PDE et qui remplissent les conditions énoncées dans ces statuts doivent faire acte de candidature auprès de la Présidence.

La Présidence rédige un rapport sur l'admissibilité du parti, de la personne ou de l’association et fait des recommandations au Conseil, qui statue sur l'admission à la majorité des deux tiers.

Article 9 : Décès, démission, exclusion

Le décès du membre, s’il s’agit d’une personne physique, ou sa dissolution, s’il s’agit d’une personne morale, entraîne de plein droit la perte de la qualité de membre.

Le statut de membre prend également fin en cas de démission écrite présentée au Conseil. Le statut de membre prend fin aussi si le Conseil décide d’exclure un membre à la majorité des deux tiers des votes, sur les recommandations de la Présidence.

Les membres peuvent être exclus du parti pour une des raisons suivantes :

| — | lorsqu'ils manquent au respect des statuts du PDE ou au règlement intérieur ; |
| --- | --- |

—

lorsqu'ils manquent au respect des statuts du PDE ou au règlement intérieur ;

| — | lorsqu'ils manquent au respect des décisions prises par une instance du PDE, en accord avec ces statuts ; |
| --- | --- |

—

lorsqu'ils manquent au respect des décisions prises par une instance du PDE, en accord avec ces statuts ;

| — | lorsqu'ils ne respectent plus les conditions d'éligibilité ; |
| --- | --- |

—

lorsqu'ils ne respectent plus les conditions d'éligibilité ;

| — | lorsqu'ils agissent d'une manière qui agit au détriment des intérêts et des valeurs du Parti Démocrate européen. |
| --- | --- |

—

lorsqu'ils agissent d'une manière qui agit au détriment des intérêts et des valeurs du Parti Démocrate européen.

La personne physique ou morale qui a perdu la qualité de membre, ainsi que les héritiers ou ayant droit du membre décédé, s’il s’agit d’une personne physique, ou du membre dissout, s’il s’agit d’une personne morale, n’ont aucun droit sur le fonds social.

Ils ne peuvent réclamer ou requérir, ni relevé, ni reddition de compte, ni apposition de scellés, ni inventaires.

Article 10 : Cotisation

Une cotisation est demandée aux membres. Son montant est arrêté par la Présidence.

Article 11 : L’Institut des Démocrates européens

L’Institut des Démocrates européens (IED) est la fondation politique au niveau européen affiliée au PDE. Dans le respect des buts et des valeurs fondamentales défendus par l’Union européenne, il soutient et complète les objectifs du PDE. L’IED a une personnalité juridique distincte du PDE.

Article 12 : Les Jeunes Démocrates européens

Les Jeunes Démocrates européens (JDE) sont l’organisation jeune officiellement reconnue par le PDE. Ils collaborent étroitement à la réalisation des buts politiques du PDE. Les JDE désignent leurs organes de façon autonome, conformément à leurs statuts.

TITRE III   ORGANES

Article 13

Les organes du Parti démocrate européen sont :

| — | le Conseil ; |
| --- | --- |

—

le Conseil ;

| — | la Présidence. |
| --- | --- |

—

la Présidence.

I.   LE CONSEIL ou assemblée générale

Article 14 : Composition

Le Conseil comprend les membres suivants :

| — | les délégués des partis membres ; |
| --- | --- |

—

les délégués des partis membres ;

| — | les membres individuels ; |
| --- | --- |

—

les membres individuels ;

| — | les délégués des membres affiliés ; |
| --- | --- |

—

les délégués des membres affiliés ;

| — | les délégués des membres observateurs ; |
| --- | --- |

—

les délégués des membres observateurs ;

| — | les membres de la Présidence. |
| --- | --- |

—

les membres de la Présidence.

La répartition des délégués est déterminée par la Présidence dans le souci de la juste représentativité des membres du PDE.

Article 15 : Attributions

Le Conseil a les pouvoirs les plus étendus en vue de réaliser le but de l’association.

Par ailleurs, le Conseil a les pouvoirs qui lui sont spécialement attribués par les présents statuts. Il :

| — | est responsable de la cohérence globale de l’action politique pour mettre en œuvre le programme politique du PDE ; |
| --- | --- |

—

est responsable de la cohérence globale de l’action politique pour mettre en œuvre le programme politique du PDE ;

| — | nomme et révoque les membres de la Présidence ; |
| --- | --- |

—

nomme et révoque les membres de la Présidence ;

| — | décide des règles d'adhésion et du statut d'observateur ; |
| --- | --- |

—

décide des règles d'adhésion et du statut d'observateur ;

| — | approuve les adhésions et les exclusions, sur le rapport de la Présidence ; |
| --- | --- |

—

approuve les adhésions et les exclusions, sur le rapport de la Présidence ;

| — | adopte et amende le règlement intérieur, sur proposition du (des) Président(s) ; |
| --- | --- |

—

adopte et amende le règlement intérieur, sur proposition du (des) Président(s) ;

| — | approuve le budget et les comptes annuels ; |
| --- | --- |

—

approuve le budget et les comptes annuels ;

| — | approuve les modifications statutaires et peut prononcer la dissolution volontaire de l’association. |
| --- | --- |

—

approuve les modifications statutaires et peut prononcer la dissolution volontaire de l’association.

Article 16 : Convocation et tenue des réunions

Le Conseil est convoqué par la Présidence au moins deux fois par an et chaque fois que l’intérêt de l’association l’exige.

Une session extraordinaire du Conseil peut être convoquée à la requête de la majorité simple des partis membres du PDE.

Les délégués des partis membres et affiliés et les membres individuels disposent d'un vote chacun. Les décisions et les délibérations du Conseil sont valides lorsque au moins un tiers de ses membres sont présents.

Les décisions sont prises à la majorité simple des délégués présents et participant au vote, à moins que cela soit spécifié différemment dans les statuts.

Lorsque moins d'un tiers des délégués sont présents, le Conseil peut, à la majorité simple des membres présents, convoquer une deuxième réunion qui doit se tenir au moins deux semaine plus tard. Le quorum n'est pas requis pour les décisions adoptées à une deuxième réunion de ce type.

Un membre du Conseil peut se faire représenter par un autre membre du Conseil qui ne peut être porteur de plus d’une procuration à la fois.

Les résolutions sont consignées dans un registre signé par le Président du Conseil et un autre de ses membres et est conservé au siège social de l’association.

Article 17 : La Convention

Avant les élections européennes, le Conseil se réunit en Convention. Celle-ci fixe les principales orientations et le programme politique du PDE.

Elle adopte le manifeste électoral et désigne le candidat à la présidence de la Commission européenne.

II.   LA PRESIDENCE

Article 18 : Composition

La Présidence est constituée de :

| — | le(s) Président(s) ; |
| --- | --- |

—

le(s) Président(s) ;

| — | le(s) Président(s) d’honneur ; |
| --- | --- |

—

le(s) Président(s) d’honneur ;

| — | le(s) Vice(s)-Président(s) ; |
| --- | --- |

—

le(s) Vice(s)-Président(s) ;

| — | un représentant par délégation nationale représentée par au moins un membre au Parlement européen ; |
| --- | --- |

—

un représentant par délégation nationale représentée par au moins un membre au Parlement européen ;

| — | le(s) secrétaire(s) général(aux) ; |
| --- | --- |

—

le(s) secrétaire(s) général(aux) ;

| — | Les secrétaires généraux adjoints ; |
| --- | --- |

—

Les secrétaires généraux adjoints ;

| — | le Trésorier ; |
| --- | --- |

—

le Trésorier ;

| — | le Délégué général ; |
| --- | --- |

—

le Délégué général ;

| — | deux représentants des organes européens choisis par le Conseil. |
| --- | --- |

—

deux représentants des organes européens choisis par le Conseil.

Les membres de la Présidence sont élus par le Conseil pour une durée de deux ans, leur mandat est renouvelable.

Article 19 : Attributions

L’association est administrée par la Présidence qui se réunit autant de fois que l’intérêt de l’association l’exige. Elle a les pouvoirs les plus étendus pour l’administration et la gestion de l’association.

Elle peut prendre des décisions et agir dans toutes les matières qui sont nécessaires ou utiles à la réalisation du but de l’association, à l’exclusion des pouvoirs qui relèvent de la compétence exclusive du Conseil.

Elle peut notamment sans que cette énumération soit limitative :

| — | prendre toutes les mesures nécessaires à la mise en œuvre du programme politique du PDE ; |
| --- | --- |

—

prendre toutes les mesures nécessaires à la mise en œuvre du programme politique du PDE ;

| — | décider de toutes opérations afférentes à l’objet social ; |
| --- | --- |

—

décider de toutes opérations afférentes à l’objet social ;

| — | faire et passer tout contrats, transiger, compromettre, acquérir, échanger, vendre tous biens meubles et immeubles, hypothéquer, emprunter, conclure des baux de longue durée, accepter tous legs, subsides, donations et transferts, renoncer à tous droits réels ou autres ; |
| --- | --- |

—

faire et passer tout contrats, transiger, compromettre, acquérir, échanger, vendre tous biens meubles et immeubles, hypothéquer, emprunter, conclure des baux de longue durée, accepter tous legs, subsides, donations et transferts, renoncer à tous droits réels ou autres ;

| — | recevoir et retirer toutes sommes et valeurs consignées ou non, ouvrir tous comptes auprès des organismes financiers, effectuer sur lesdits comptes toutes opérations et notamment tout retrait de fonds par chèque, ordre de virement ou de transfert ou tout autre mandat de paiement, prendre en location tout coffre de banque, payer toutes sommes dues par l’association. |
| --- | --- |

—

recevoir et retirer toutes sommes et valeurs consignées ou non, ouvrir tous comptes auprès des organismes financiers, effectuer sur lesdits comptes toutes opérations et notamment tout retrait de fonds par chèque, ordre de virement ou de transfert ou tout autre mandat de paiement, prendre en location tout coffre de banque, payer toutes sommes dues par l’association.

La Présidence représente l’association dans tous les actes judiciaires et extrajudiciaires. Représentée par le(s) Président(s), elle agit comme demandeur ou défendeur dans toutes les actions judiciaires et décide d’user ou non des voies de recours.

Pour les actes qui engagent l’association, autres que ceux de gestion journalière, la Présidence est représentée, à moins d’une délégation spéciale, par le(s) Président(s), le(s)quel(s) n’aura(ont) pas à justifier de ses (leurs) pouvoirs à l’égard des tiers.

Le(s) Président(s) aura(ont) la faculté de délégation spéciale.

Les membres de la Présidence peuvent être révoqués à tout moment par le Conseil à la majorité des deux-tiers des membres présents ou représentés. En cas de révocation, démission ou décès de l’un d’entre eux, le Conseil devra être convoqué, s’il y a lieu, pour désigner un nouveau membre de la Présidence parmi les candidats proposés par le ou les parti(s) membre(s) ou par le ou les parti(s) affilié(s), dont l’ancien membre est issu.

Article 20 : Le Président

Il pourra être nommé un ou plusieurs Présidents. Son (leur) mandat dure deux ans, il est renouvelable.

Sans préjudice des dispositions de l’article 19 des statuts, le(s) Président(s) :

| — | représente(nt) le parti, aussi bien à l'intérieur qu'à l'extérieur ; |
| --- | --- |

—

représente(nt) le parti, aussi bien à l'intérieur qu'à l'extérieur ;

| — | préside(nt) le Conseil, et la Présidence. Dans l'éventualité d'autres engagements, le(s) Président(s) délègue(nt) cette charge à l'un de ses vice-présidents ; |
| --- | --- |

—

préside(nt) le Conseil, et la Présidence. Dans l'éventualité d'autres engagements, le(s) Président(s) délègue(nt) cette charge à l'un de ses vice-présidents ;

| — | peut (peuvent) créer tout poste nécessaire au bon fonctionnement de l’association, et déléguer ses (leurs) pouvoirs dans le cadre de sa (leur) mission sans que cette délégation ne puisse être générale. |
| --- | --- |

—

peut (peuvent) créer tout poste nécessaire au bon fonctionnement de l’association, et déléguer ses (leurs) pouvoirs dans le cadre de sa (leur) mission sans que cette délégation ne puisse être générale.

Article 21 : Le Secrétaire général

Il pourra être nommé un ou plusieurs secrétaire(s)-général(aux), il(s) agira(ont) sur instructions du (des) Président(s). Le mandat du/des Secrétaire(s) général(aux) est de deux ans, renouvelable.

Il(s) supervise(nt) les activités quotidiennes, et met(tent) en œuvre les décisions prises par les organes du parti.

Le(s) Secrétaire général(aux) :

| — | rédige(nt) l'ordre du jour des réunions des organes du parti arrêté par le(s) Président(s) ; |
| --- | --- |

—

rédige(nt) l'ordre du jour des réunions des organes du parti arrêté par le(s) Président(s) ;

| — | supervise(nt) les réunions, leur préparation et la rédaction des comptes rendus ; |
| --- | --- |

—

supervise(nt) les réunions, leur préparation et la rédaction des comptes rendus ;

| — | rédige(nt), au début de chaque année, un rapport d'activités. Il(s) prépare(nt) le programme de l'année qui s'ouvre ; |
| --- | --- |

—

rédige(nt), au début de chaque année, un rapport d'activités. Il(s) prépare(nt) le programme de l'année qui s'ouvre ;

| — | signe(nt) la correspondance quotidienne ; |
| --- | --- |

—

signe(nt) la correspondance quotidienne ;

| — | peut(peuvent) nommer, révoquer, destituer tous agents et employés de l’association sur proposition de la Présidence. |
| --- | --- |

—

peut(peuvent) nommer, révoquer, destituer tous agents et employés de l’association sur proposition de la Présidence.

La Présidence peut proposer au Conseil de nommer d’autres membres du PDE ou tiers au poste de Secrétaire général adjoint.

Article 22 : Le Délégué général

Un Délégué général peut être nommé par le Conseil sur proposition de la Présidence.

Il assiste le Secrétaire général dans la réalisation des objectifs programmatiques du PDE, en coordonnant les groupes de travail ou commissions thématiques et la rédaction du programme et du manifeste politiques.

Article 23 : Le Trésorier

Il est chargé de la gestion journalière de l’association dans le respect des normes communautaires et nationales en matière de financement des partis.

Par gestion journalière, il faut entendre les affaires courantes et notamment :

| — | faire signer, au nom de l’association, tous contrats autres que ceux comportant aliénation immobilière ou constitutions de droits réels immobiliers et ceux relatifs aux emprunts ; |
| --- | --- |

—

faire signer, au nom de l’association, tous contrats autres que ceux comportant aliénation immobilière ou constitutions de droits réels immobiliers et ceux relatifs aux emprunts ;

| — | toucher et recevoir de la Banque Nationale, du Trésor belge, de toutes caisses publiques et de toutes administrations, sociétés ou personnes quelconques, toutes sommes ou valeurs qui pourront être dues à l’association en principal, intérêts et accessoires, pour quelque cause que se soit, retirer toutes sommes ou valeurs consignées, de toute sommes ou valeurs reçues, donner bonne et valable quittance et décharge au nom de l’association, payer en principal, intérêts et accessoires, toutes sommes que l’association pourrait devoir ; |
| --- | --- |

—

toucher et recevoir de la Banque Nationale, du Trésor belge, de toutes caisses publiques et de toutes administrations, sociétés ou personnes quelconques, toutes sommes ou valeurs qui pourront être dues à l’association en principal, intérêts et accessoires, pour quelque cause que se soit, retirer toutes sommes ou valeurs consignées, de toute sommes ou valeurs reçues, donner bonne et valable quittance et décharge au nom de l’association, payer en principal, intérêts et accessoires, toutes sommes que l’association pourrait devoir ;

| — | faire ouvrir au nom de l’association tous comptes en banque ou au service de chèques postaux ; |
| --- | --- |

—

faire ouvrir au nom de l’association tous comptes en banque ou au service de chèques postaux ;

| — | signer, négocier, endosser tous effets de paiement, mandats, chèques, traites, billets à ordre, bons de virement et autres documents nécessaires, accepter, avaliser toutes traites, proroger le délai des traites ou effets de paiement échus, faire établir et accepter toute compensation, accepter et consentir toutes subrogations ; |
| --- | --- |

—

signer, négocier, endosser tous effets de paiement, mandats, chèques, traites, billets à ordre, bons de virement et autres documents nécessaires, accepter, avaliser toutes traites, proroger le délai des traites ou effets de paiement échus, faire établir et accepter toute compensation, accepter et consentir toutes subrogations ;

| — | retirer au nom de l’association, de la poste, de la douane, de toutes messageries et chemins de fer ou recevoir à domicile les lettres, caisses, paquets, colis, recommandés ou non et ceux renfermant des valeurs déclarées, se faire remettre tous dépôts, présenter les connaissements, lettres de voiture et autres documents nécessaires, signer toutes pièces et décharges ; |
| --- | --- |

—

retirer au nom de l’association, de la poste, de la douane, de toutes messageries et chemins de fer ou recevoir à domicile les lettres, caisses, paquets, colis, recommandés ou non et ceux renfermant des valeurs déclarées, se faire remettre tous dépôts, présenter les connaissements, lettres de voiture et autres documents nécessaires, signer toutes pièces et décharges ;

| — | dresser tous inventaires des biens et valeurs quelconques pouvant appartenir à l’association ; |
| --- | --- |

—

dresser tous inventaires des biens et valeurs quelconques pouvant appartenir à l’association ;

| — | fixer les traitements, remises, salaires, gratifications de tout agent et employé de l'association, ainsi que de toutes autres conditions de leur admission et de leur départ ; |
| --- | --- |

—

fixer les traitements, remises, salaires, gratifications de tout agent et employé de l'association, ainsi que de toutes autres conditions de leur admission et de leur départ ;

| — | dans le cadre desdites fonctions, représenter l’association devant toutes administrations publiques ou privées ; |
| --- | --- |

—

dans le cadre desdites fonctions, représenter l’association devant toutes administrations publiques ou privées ;

| — | substituer un ou plusieurs mandataires dans telle parties de ses pouvoirs qu’il détermine et pour la durée qu’il fixe. Le Trésorier est en outre habilité à lier l’association par sa signature dans des affaires relatives à la gestion journalière. |
| --- | --- |

—

substituer un ou plusieurs mandataires dans telle parties de ses pouvoirs qu’il détermine et pour la durée qu’il fixe. Le Trésorier est en outre habilité à lier l’association par sa signature dans des affaires relatives à la gestion journalière.

L’exercice comptable se clôt annuellement le trente et un décembre.

Le Trésorier prépare le budget, rédige le rapport annuel couvrant toutes les activités significatives, les dépenses et les recettes de l’association ; il établit également les comptes annuels de l’exercice social écoulé.

Le(s) Président(s) propose(nt) le budget à la fin de chaque année.

La Présidence peut proposer au Conseil de mettre en place un comité financier, chargé d'assister le Trésorier dans sa tâche.

TITRE IV   CONTROLE DE L’ASSOCIATION

Article 24 : Contrôle financier

Si cela est requis par la loi, le contrôle de la situation financière de l’association, des comptes annuels et de la régularité des informations que doivent contenir les comptes annuels est confié à un ou plusieurs commissaires.

Les commissaires sont nommés par le Conseil parmi les membres, personnes physiques ou personnes morales, de l’Institut des réviseurs d’entreprises. Les commissaires sont désignés pour une période de trois ans renouvelable. Leur rémunération est déterminée à l’occasion de leur désignation et pour la durée entière de leur mandat.

Article 25 : Conflit d’intérêts

Si un administrateur a, directement ou indirectement, un intérêt opposé de nature patrimoniale ou non à une décision ou à une opération relevant du conseil d'administration, il doit le communiquer aux autres administrateurs avant la délibération au conseil d'administration.

L’administrateur ayant un intérêt opposé se retire de la réunion et ne prend pas part à la délibération et au vote relatif à la décision ou opération en question.

TITRE V   DISSOLUTION ET LIQUIDATION

Article 26

L’association peut être dissoute volontairement, à la majorité de quatre cinquièmes, par une décision du Conseil conformément à ce que prévoit la loi ou par une décision judiciaire.

Article 27

En cas de dissolution volontaire, un ou plusieurs liquidateurs sont nommés par l’assemblée générale qui fixe leurs pouvoirs et émoluments et le mode de liquidation des dettes et de réalisation de biens.

Article 28

En cas de dissolution volontaire ou judiciaire, à quelque moment et pour quelque cause que ce soit, l’actif social restant net, et après acquittement des dettes et apurement des charges, sera affecté à une œuvre de but et d’objet analogue à ceux de la présente association, qui sera déterminée par le Conseil à l’unanimité des membres présents. A défaut de cette unanime décision de l’assemblée générale à cet égard dans les trois mois de la dissolution, ladite affectation se fera autant que possible, dans les limites de but et d’objet ci-dessus indiqués.

TITRE VI   DISPOSITION GENERALE

Article 29

Pour tout ce qui n’est pas prévu aux présents statuts, il est référé au règlement intérieur ou à la loi.

TITRE VII   DISPOSITIONS TRANSITOIRES ET FINALES

Article 30

L’exercice social commence le premier janvier pour se terminer le trente et un décembre de chaque année.

Exceptionnellement le premier exercice social commence ce jour pour se terminer le trente et un décembre deux mil quatre.

Article 31

Il reviendra aux Présidents, après avoir entendu les représentants légaux des partis membres, d’arrêter la représentativité relative, au plan financier, des différents partis membres.

DONT ACTE

Fait et passé à Bruxelles, date que dessus,

Et lecture intégrale et commenté faite les comparants ont signé avec nous Notaire.

Annexes :

| — | Liste des membres |
| --- | --- |

—

Liste des membres

| — | Logo |
| --- | --- |

—

Logo

Annexe 1

Liste des membres au 31 mai 2017

1/ Partis membres

| | Allemagne







  — | Freie Wähler (FW) |
| --- | --- | --- |

Allemagne

—

Freie Wähler (FW)

| | Chypre







  — | Symmaxia Politon (SP) |
| --- | --- | --- |

Chypre

—

Symmaxia Politon (SP)

| | Croatie







  — | Narodne stranke – Reformisti (NS) |
| --- | --- | --- |

Croatie

—

Narodne stranke – Reformisti (NS)

| | France







  — | Mouvement Démocrate (MoDem) |
| --- | --- | --- |

France

—

Mouvement Démocrate (MoDem)

| | Grèce







  — | Enosi Kentroon (EK) |
| --- | --- | --- |

Grèce

—

Enosi Kentroon (EK)

| | Italie







  — | PDE Italia |
| --- | --- | --- |

Italie

—

PDE Italia

| | Pays basque







  — | Euzko Alderdi Jeltzalea (EAJ-PNV) |
| --- | --- | --- |

Pays basque

—

Euzko Alderdi Jeltzalea (EAJ-PNV)

| | Canaries







  — | Coalicíon Canaria (CC) |
| --- | --- | --- |

Canaries

—

Coalicíon Canaria (CC)

| | Pologne







  — | Stronnictwo Demokratyczne (SD) |
| --- | --- | --- |

Pologne

—

Stronnictwo Demokratyczne (SD)

| | Portugal







  — | Partido Democratico Republicano (PDR) |
| --- | --- | --- |

Portugal

—

Partido Democratico Republicano (PDR)

| | Slovaquie







  — | Europska Demokraticka Strana (EDS) |
| --- | --- | --- |

Slovaquie

—

Europska Demokraticka Strana (EDS)

2/ Membres individuels

| | Belgique







  — | Gérard Deprez, député européen |
| --- | --- | --- |

Belgique

—

Gérard Deprez, député européen

| | France







  — | Jean-Marie Cavada, député européen |
| --- | --- | --- |

France

—

Jean-Marie Cavada, député européen

| | Irlande







  — | Marian Harkin, députée européenne |
| --- | --- | --- |

Irlande

—

Marian Harkin, députée européenne

| | Slovaquie







  — | Alena Bašistová, députée nationale |
| --- | --- | --- |

Slovaquie

—

Alena Bašistová, députée nationale

| | Slovénie







  — | Ivo Vajgl, député européen |
| --- | --- | --- |

Slovénie

—

Ivo Vajgl, député européen

3/ Membre affilié

| | Saint-Marin







  — | Repubblica Futura (RF) |
| --- | --- | --- |

Saint-Marin

—

Repubblica Futura (RF)

4/ Association

| | Roumanie







  — | Asociația Italienilor Din România (ROASIT) |
| --- | --- | --- |

Roumanie

—

Asociația Italienilor Din România (ROASIT)

Liste nominative des élus
   (*1)

| | Allemagne







  — | Ulrike Müller, députée européenne, élue du parti Freie Wähler. |
| --- | --- | --- |

Allemagne

—

Ulrike Müller, députée européenne, élue du parti Freie Wähler.

| | Belgique







  — | Gérard Deprez, député européen, membre individuel. |
| --- | --- | --- |

Belgique

—

Gérard Deprez, député européen, membre individuel.

| | Chypre







  — | Yiorgos Lillikas, député national (Nicosia District), président du parti Citizens' Alliance. |
| --- | --- | --- |

Chypre

—

Yiorgos Lillikas, député national (Nicosia District), président du parti Citizens' Alliance.

| — | Pavlos Mylonas, député national (Limassol District), élu du parti Citizens' Alliance. |
| --- | --- |

—

Pavlos Mylonas, député national (Limassol District), élu du parti Citizens' Alliance.

| — | Anna Theologou, députée nationale (Ammohostos-Famagusta District), élu du parti Citizens' Alliance. |
| --- | --- |

—

Anna Theologou, députée nationale (Ammohostos-Famagusta District), élu du parti Citizens' Alliance.

| | Croatie







  — | Darinko Dumbovic, député national, élu du parti NS – Reformisti. |
| --- | --- | --- |

Croatie

—

Darinko Dumbovic, député national, élu du parti NS – Reformisti.

| | Espagne / Pays basque







  — | Izaskun Bilbao Barandica, députée européenne, élue du parti Partido Nacionalista Vasco. |
| --- | --- | --- |

Espagne / Pays basque

—

Izaskun Bilbao Barandica, députée européenne, élue du parti Partido Nacionalista Vasco.

| | France







  — | Jean-Marie Cavada, député européen, membre individuel. |
| --- | --- | --- |

France

—

Jean-Marie Cavada, député européen, membre individuel.

| — | Nathalie Griesbeck, députée européenne, élue du parti Mouvement Démocrate. |
| --- | --- |

—

Nathalie Griesbeck, députée européenne, élue du parti Mouvement Démocrate.

| — | Robert Rochefort, député européen, élu du parti Mouvement Démocrate. |
| --- | --- |

—

Robert Rochefort, député européen, élu du parti Mouvement Démocrate.

| | Grèce







  — | Vasilis Leventis, député national, président du parti Enosi Kentroon. |
| --- | --- | --- |

Grèce

—

Vasilis Leventis, député national, président du parti Enosi Kentroon.

| — | Ioannis Saridis, député national, élu du parti Enosi Kentroon. |
| --- | --- |

—

Ioannis Saridis, député national, élu du parti Enosi Kentroon.

| — | Theodora Megaloikonomou, députée nationale, élue du parti Enosi Kentroon. |
| --- | --- |

—

Theodora Megaloikonomou, députée nationale, élue du parti Enosi Kentroon.

| — | Anastasios Megalomystakas, député national, élu du parti Enosi Kentroon. |
| --- | --- |

—

Anastasios Megalomystakas, député national, élu du parti Enosi Kentroon.

| — | Aristidis Fokas, député national, élu du parti Enosi Kentroon. |
| --- | --- |

—

Aristidis Fokas, député national, élu du parti Enosi Kentroon.

| — | Dimitrios Kavadellas, député national, élu du parti Enosi Kentroon. |
| --- | --- |

—

Dimitrios Kavadellas, député national, élu du parti Enosi Kentroon.

| — | Georgios Katsiantonis, député national, élu du parti Enosi Kentroon. |
| --- | --- |

—

Georgios Katsiantonis, député national, élu du parti Enosi Kentroon.

| — | Marios Georgiadis, député national, élu du parti Enosi Kentroon. |
| --- | --- |

—

Marios Georgiadis, député national, élu du parti Enosi Kentroon.

| | Irlande







  — | Marian Harkin, députée européenne, membre individuelle. |
| --- | --- | --- |

Irlande

—

Marian Harkin, députée européenne, membre individuelle.

| | Italie







  — | Franco Bruno, député national, élu du parti PDE Italia. |
| --- | --- | --- |

Italie

—

Franco Bruno, député national, élu du parti PDE Italia.

| — | Giovanni Palladino, député national, élu du parti parti PDE Italia. |
| --- | --- |

—

Giovanni Palladino, député national, élu du parti parti PDE Italia.

| — | Pino Pisicchio, député national, élu du parti parti PDE Italia. |
| --- | --- |

—

Pino Pisicchio, député national, élu du parti parti PDE Italia.

| — | Gianluca Susta, sénateur national, élu du parti parti PDE Italia. |
| --- | --- |

—

Gianluca Susta, sénateur national, élu du parti parti PDE Italia.

| | Portugal







  — | António Marinho e Pinto, député européen, président du parti Partido Democrático Republicano. |
| --- | --- | --- |

Portugal

—

António Marinho e Pinto, député européen, président du parti Partido Democrático Republicano.

| | Roumanie







  — | Andi Grosaru, député national, élu du parti ROASIT. |
| --- | --- | --- |

Roumanie

—

Andi Grosaru, député national, élu du parti ROASIT.

| | Slovaquie







  — | Alena Bašistová, députée nationale, membre individuelle |
| --- | --- | --- |

Slovaquie

—

Alena Bašistová, députée nationale, membre individuelle

| | Slovénie







  — | Ivo Vajgl, député européen, membre individuel. |
| --- | --- | --- |

Slovénie

—

Ivo Vajgl, député européen, membre individuel.

Annexe 2

Logo

---

(*1)  La liste inclut seulement les élus appartenant au niveau supérieur de représentativité (MEP > MP > MRP).

*1

La liste inclut seulement les élus appartenant au niveau supérieur de représentativité (MEP > MP > MRP).

---

V Objave

ADMINISTRATIVNI POSTUPCI

Europska komisija

| 18.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 350/34 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 350/34

---

POZIV NA PODNOŠENJE PRIJAVA ZA EUROPSKU PRIJESTOLNICU KULTURE – EAC/A01/2017

(2017/C 350/08)

| 1. | U skladu s Odlukom 445/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća (1), kako je izmijenjena Odlukom (EU) 2017/1545 (2) Komisija, Glavna uprava za obrazovanje, mlade, sport i kulturu objavljuje poziv na podnošenje prijava za inicijativu Unije „Europska prijestolnica kulture” za 2024. godinu za gradove u zemljama EFTA-e/EGP-a, zemljama kandidatkinjama ili potencijalnim kandidatkinjama za članstvo u EU-u koji sudjeluju u programu Kreativna Europa na dan objave ovog poziva. |
| --- | --- |

1.

U skladu s Odlukom 445/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća (1), kako je izmijenjena Odlukom (EU) 2017/1545 (2) Komisija, Glavna uprava za obrazovanje, mlade, sport i kulturu objavljuje poziv na podnošenje prijava za inicijativu Unije „Europska prijestolnica kulture” za 2024. godinu za gradove u zemljama EFTA-e/EGP-a, zemljama kandidatkinjama ili potencijalnim kandidatkinjama za članstvo u EU-u koji sudjeluju u programu Kreativna Europa na dan objave ovog poziva.

| 2. | Konačni je cilj ovog poziva imenovanje jednog od tih gradova Europskom prijestolnicom kulture za 2024. |
| --- | --- |

2.

Konačni je cilj ovog poziva imenovanje jednog od tih gradova Europskom prijestolnicom kulture za 2024.

| 3. | Ciljevi inicijative „Europska prijestolnica kulture” su očuvanje i promicanje raznolikosti kultura u Europi i naglašavanje njihovih zajedničkih osobina, jačanje osjećaja pripadnosti građana zajedničkom kulturnom području te poticanje doprinosa kulture dugoročnom razvoju gradova. Aktivnostima koje osmisli grad imenovan Europskom prijestolnicom kulture nastojat će se povećati opseg, raznolikost i europska dimenzija njegove kulturne ponude, proširiti pristup kulturi i sudjelovanje u njoj, ojačati kapacitet njegova kulturnog sektora i njegovu povezanost s drugim sektorima te povećati njegovu međunarodnu prepoznatljivost preko kulture. |
| --- | --- |

3.

Ciljevi inicijative „Europska prijestolnica kulture” su očuvanje i promicanje raznolikosti kultura u Europi i naglašavanje njihovih zajedničkih osobina, jačanje osjećaja pripadnosti građana zajedničkom kulturnom području te poticanje doprinosa kulture dugoročnom razvoju gradova. Aktivnostima koje osmisli grad imenovan Europskom prijestolnicom kulture nastojat će se povećati opseg, raznolikost i europska dimenzija njegove kulturne ponude, proširiti pristup kulturi i sudjelovanje u njoj, ojačati kapacitet njegova kulturnog sektora i njegovu povezanost s drugim sektorima te povećati njegovu međunarodnu prepoznatljivost preko kulture.

| 4. | Podrobne informacije, uvjeti financiranja i obrazac za prijavu dostupni su u cjelovitom tekstu poziva na:
  https://ec.europa.eu/programmes/creative-europe/calls/2017-eac-a01_en
  Cjeloviti tekst donosi pregled kriterija prihvatljivosti te kriterija za isključenje i odabir koji će se primjenjivati pri ocjenjivanju prijava te informacije o postupku odabira. Prijave moraju ispunjavati sve zahtjeve iznesene u cjelovitom tekstu poziva. |
| --- | --- |

4.

Podrobne informacije, uvjeti financiranja i obrazac za prijavu dostupni su u cjelovitom tekstu poziva na:

https://ec.europa.eu/programmes/creative-europe/calls/2017-eac-a01_en

Cjeloviti tekst donosi pregled kriterija prihvatljivosti te kriterija za isključenje i odabir koji će se primjenjivati pri ocjenjivanju prijava te informacije o postupku odabira. Prijave moraju ispunjavati sve zahtjeve iznesene u cjelovitom tekstu poziva.

| 5. | Prijave se šalju na adresu navedenu u cjelovitom tekstu poziva najkasnije do 10. listopada 2018. |
| --- | --- |

5.

Prijave se šalju na adresu navedenu u cjelovitom tekstu poziva najkasnije do 10. listopada 2018.

---

(1)  SL L 132, 3.5.2014., str. 1.

(2)  SL L 237, 15.9.2017., str. 1.

---

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 18.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 350/35 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 350/35

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.8634 – ATP/OTPP/Copenhagen Airports)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2017/C 350/09)

| 1. | Komisija je 10. listopada 2017. zaprimila prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1).
  Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:






  — | Arbejdsmarkedets Tillaegspension (ATP, Danska), |
| --- | --- | --- |

1.

Komisija je 10. listopada 2017. zaprimila prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1).

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

—

Arbejdsmarkedets Tillaegspension (ATP, Danska),

| — | Ontario Teacher’s Pension Plan Board (OTPP, Kanada), |
| --- | --- |

—

Ontario Teacher’s Pension Plan Board (OTPP, Kanada),

| — | Copenhagen Airports A/S (CPH, Danska). |
| --- | --- |

—

Copenhagen Airports A/S (CPH, Danska).

Poduzetnici ATP i OTPP stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, kontrolu nad cijelim poduzetnikom CPH.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

| 2. | Poslovne su djelatnosti predmetnih poduzetnika sljedeće:
  —   ATP: Danski pružatelj usluga javnog mirovinskog sustava koji upravlja nizom programa socijalne skrbi i sigurnosti,
  —   OTPP: organizacija za upravljanje ulaganjima koja ulaže sredstva mirovinskog sustava u ime aktivnih i umirovljenih nastavnika u kanadskoj pokrajini Ontario,
  —   CPH: vlasnik i upravitelj zračnih luka u Kastrupu i Roskildeu u Danskoj te vlasnik hotela Clarion Copenhagen Airport Hotel. |
| --- | --- |

2.

Poslovne su djelatnosti predmetnih poduzetnika sljedeće:

—   ATP: Danski pružatelj usluga javnog mirovinskog sustava koji upravlja nizom programa socijalne skrbi i sigurnosti,

—   OTPP: organizacija za upravljanje ulaganjima koja ulaže sredstva mirovinskog sustava u ime aktivnih i umirovljenih nastavnika u kanadskoj pokrajini Ontario,

—   CPH: vlasnik i upravitelj zračnih luka u Kastrupu i Roskildeu u Danskoj te vlasnik hotela Clarion Copenhagen Airport Hotel.

| 3. | Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena.
  U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti. |
| --- | --- |

3.

Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

| 4. | Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.
  Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:
  M.8634 – ATP/OTPP/Copenhagen Airports
  Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:





  E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- | --- |
| Faks +32 22964301 |
| Poštanska adresa: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.8634 – ATP/OTPP/Copenhagen Airports

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

---