# Az Európai Unió C 323/2017

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 323 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 60. évfolyam2017. szeptember 28. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 323

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

60. évfolyam2017. szeptember 28.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2017/C 323/01 | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Számvevőszéknek - Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2016 | 1 |
| 2017/C 323/02 | A Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak – A független ellenőr jelentése | 151 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2017/C 323/01

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Számvevőszéknek - Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2016

1

2017/C 323/02

A Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak – A független ellenőr jelentése

151

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 28.9.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 323/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 323/1

---

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK ÉS A SZÁMVEVŐSZÉKNEK

Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2016

(2017/C 323/01)

TARTALOMJEGYZÉK

| ELŐSZÓ | 2 |
| --- | --- |

| EURÓPAI UNIÓS POLITIKAI KERET, IRÁNYÍTÁS ÉS ELSZÁMOLTATHATÓSÁG | 4 |
| --- | --- |

| AZ ÖSSZEVONT BESZÁMOLÓT KÍSÉRŐ MEGJEGYZÉS | 9 |
| --- | --- |

| ÖSSZEVONT PÉNZÜGYI BESZÁMOLÓ ÉS MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK | 10 |
| --- | --- |

| MÉRLEG | 11 |
| --- | --- |

| EREDMÉNYKIMUTATÁS | 12 |
| --- | --- |

| CASH FLOW KIMUTATÁS | 13 |
| --- | --- |

| KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL | 14 |
| --- | --- |

| MEGJEGYZÉSEK A PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOKHOZ | 15 |
| --- | --- |

| A PÉNZÜGYI KIMUTATÁS TÁRGYALÁSA ÉS ELEMZÉSE | 91 |
| --- | --- |

| A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ JELENTÉSEK ÉS MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK | 107 |
| --- | --- |

| FOGALOMTÁR | 147 |
| --- | --- |

ELŐSZÓ

Megtiszteltetés számomra, hogy előterjeszthetem az Európai Unió 2016-os éves beszámolóját. A beszámoló teljes körű áttekintést nyújt az EU 2016-ra vonatkozó pénzügyeiről: információkat tartalmaz az Unió pénzügyi helyzetéről, a költségvetés tárgyévi végrehajtásának módjáról, a függő kötelezettségeiről, valamint az Unió által vállalt pénzügyi kötelezettségekről és kötelmekről. A beszámoló tükrözi az Unió tevékenységeinek többéves jellegét, és tartalmazza a fő pénzügyi adatoknak és azok alakulásának a magyarázatát.

2016 nem csak eredményekkel, hanem kihívásokkal teli év is volt az Európai Unió számára. Az uniós költségvetés középpontjában a gazdaság megerősítése, a foglalkoztatás és a növekedés fellendítése, valamint a kutatásba való befektetés állt. Az európai gazdasági és munkaerőpiaci feltételek javultak, a munkanélküliség pedig csökkent az EU-ban.

Kevesebb mint másfél évvel elindítását követően az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) – az európai beruházási terv központi eleme – már kézzelfogható eredményeket hozott. Ez a mind a 28 tagállamban működő alap 2017. május közepéig több mint 190 milliárd EUR összegű, vagyis a 2018 közepére vonatkozó 315 milliárd EUR-s célösszeg több mint felét kitevő beruházást mobilizált, így járulva hozzá a gazdasági fellendüléshez. 2016 végéig az uniós költségvetésből származó forrásokkal feltöltötték a garanciaalapot, amely az EBB csoport által vállalt ESBA-műveleteket fedezi, és összege ebben az éves beszámolóban 1 milliárd EUR-t tesz ki.

Az uniós költségvetés számára továbbra is átfogó prioritás a foglalkoztatás, a növekedés és a beruházások fellendítése. A Bizottság továbbra is erőfeszítést tesz, hogy megerősítse az EU gazdasági fellendülését, beruházzon az EU ifjúságába és munkakeresőibe, valamint az induló innovatív vállalkozásokba és a kis- és középvállalkozásokba (kkv-k). Jó példa a „COSME” programon („Program a vállalkozások versenyképességéért és a kis- és középvállalkozásokért”) belüli hitelgarancia-eszköz, amely 2016-ban is nagyon sikeres volt, ami az ESBA kiegészítő kockázatviselési képességének is köszönhető. 2016 végéig 21 országból 143 000-nél több kis- és középvállalkozás már több mint 5,5 milliárd EUR összegű finanszírozásban részesült a COSME program támogatásával.

A „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram kulcsfontosságú az innováció- és tudásalapú gazdaság és társadalom kialakításához az EU-n belül. A programnak 49 000 résztvevőt sikerült elérnie, és 20,5 milliárd EUR összértékű támogatási megállapodások aláírására került sor. Az összes résztvevő több mint 21 %-a kkv volt. A Horizont 2020 tevékenységeinek bővülését bizonyítja az e beszámolóban is szereplő Horizont 2020 garanciaeszközök múlt évhez viszonyított majdnem 40 %-os emelkedése.

A kezdeti szolgáltatásokra vonatkozó 2016. évi nyilatkozat nyomán az Európa saját globális navigációs műholdrendszerét létrehozó Galileo program 2016-ban a kiépítési szakaszból a hasznosítási szakaszba lépett. Az üzemszerűen működő Galileo-műholdak és a földi infrastruktúra e beszámolóban feltüntetett értéke 2016 végén 2 milliárd EUR-t tett ki. Megjegyzendő, hogy a Horizont 2020 keretébe tartozó projektek végrehajtása új Galileo-alkalmazások fejlesztését ösztönözte. E projektek eredményeképpen már 13 innováció piaci bevezetése van folyamatban, 5 szabadalom, 34 fejlett prototípus, két termék van a piacon és 223 tudományos értekezést adtak ki. A globális navigációs műholdrendszer piaca várhatóan a következőképpen növekszik: 2017-ben 5,8 milliárd eszköz van használatban, és a becslések szerint ez a szám 2020-ra eléri a 8 milliárdot.

A közlekedés területén az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) célkitűzése, hogy megkönnyítse az infrastrukturális projektek finanszírozási eszközökhöz való hozzáférését a közlekedési, telekommunikációs és energetikai ágazatban. Az eszköz hozzájárult a 64 km hosszú Brenner-bázisalagúthoz, amely a világ leghosszabb nagy kapacitású vasúti alagútja lesz. A beszámolóban szerepel a CEF hitelfinanszírozási eszköze, amely elsőhelyi és alárendelt kölcsönök vagy garanciák formájában kockázatmegosztással segíti a hitelfinanszírozást, valamint projektkötvényekhez nyújt támogatást.

2016-ban folytatódtak a változó geopolitikai helyzet miatt kialakuló új kihívásokra hozott európai válaszlépések. Az uniós költségvetés támogatást nyújtott a tagállamoknak a migrációs hullám megfelelő kezeléséhez, a migráció kiváltó okainak felszámolása és a schengeni térség védelme érdekében. 2016-ban felgyorsult a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alaphoz és a Belső Biztonsági Alaphoz kapcsolódó tagállami nemzeti programok végrehajtása.

A Bizottság emellett létrehozta a törökországi menekülteket támogató eszközt, amely 2016. február 17-én kezdte meg működését, és amelyre vonatkozóan a beszámolóban szerepel az a 630 millió EUR-s összeg, amelyet a tagállamok fizettek be hozzájárulásként 2016-ban. Ez lehetővé tette a Bizottság számára, hogy más kezdeményezések mellett elindítsa a szükséghelyzeti szociális védőháló elnevezésű innovatív programot azzal a céllal, hogy a legkiszolgáltatottabb helyzetben lévő törökországi menekültek közül mintegy egymillió személyt rendszeres készpénzjuttatásokkal segítsen. Ez jól példázza, hogy az uniós költségvetésből nyújtott támogatás nagyobb mértékű felhasználása hatékony és eredményes módja annak, hogy a segély eljusson a szükséghelyzetben lévő emberekhez.

2016 júniusában a Bizottság előterjesztette az európai migrációs stratégia keretében harmadik országokkal kialakítandó új partnerségi keretre irányuló javaslatot. A keret a migrációs áramlások származási, tranzit- és célországaival folytatott együttműködés elmélyítését szolgáló európai megközelítés. A kerethez támogatást nyújt a költségvetés Globális Európa programjainak legtöbbje, valamint az uniós vagyonkezelői alapok is, különösen a szíriai válság kezelésére szolgáló uniós regionális alap, amely szerepel az éves beszámolóban. A partnerségi keret megfelelő finanszírozása döntő fontosságú a kiemelt partnerországokkal folytatott együttműködés fokozásához, valamint a közép-mediterrán útvonalra irányuló erőfeszítések folytatásához.

Az egyéb globális kihívások – mint például az éghajlatváltozás kezelése – továbbra is az uniós költségvetés prioritásainak számítanak. Az éghajlati szempontok érvényesítéséhez 2016-ban nyújtott összes hozzájárulás a becslések szerint 20,9 % volt, ami összhangban áll a 2014–2020-as időszakra vonatkozó hatályos többéves pénzügyi keretre meghatározott céllal.

Költségvetési szempontból az EU legfontosabb beruházási eszközei továbbra is az európai strukturális és beruházási alapok és a közös agrárpolitika. Az uniós költségvetésből 2016-ban 57,4 milliárd EUR-t juttattak mezőgazdasági termelésre és vidékfejlesztésre, valamint – a hatályos többéves pénzügyi keret elindításának és végrehajtásának kezdeti csúszása ellenére – 37,8 milliárd EUR-t fordítottak a gazdasági, társadalmi és területi kohézióra.

A Bizottság vitát indított a 27 tagú EU jövőjéről és prioritásairól. Továbbra is azon fogunk munkálkodni, hogy virágzóbb, versenyképesebb és biztonságosabb jövőt építsünk.

Günther H. Oettinger

a költségvetésért és az emberi erőforrásokért felelős biztos, Európai Bizottság

EURÓPAI UNIÓS POLITIKAI KERET, IRÁNYÍTÁS ÉS ELSZÁMOLTATHATÓSÁG

Az Európai Unió (EU) egy olyan unió, amelyre 28 (1) európai országa (a tagállamok) közös célkitűzéseik elérése érdekében hatásköröket ruháznak. Az Unió az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait – tiszteletben tartásának értékein alapul. Ezek az értékek közösek a tagállamokban, a pluralizmus, a megkülönböztetés tilalma, a tolerancia, az igazságosság, a szolidaritás, valamint a nők és a férfiak közötti egyenlőség társadalmában.

1.   POLITIKAI KERET

Uniós szerződések

Az Uniót és az európai intézményeket vezérlő átfogó célkitűzéseket és elveket a Szerződések határozzák meg. Az Unió és az uniós intézmények kizárólag a Szerződésekben rájuk ruházott hatáskörök határain belül járhatnak el a Szerződésekben foglalt célkitűzések megvalósítása érdekében, és ennek során be kell tartaniuk a szubszidiaritás és az arányosság elvét (2).

Célkitűzései megvalósítása és szakpolitikái végrehajtása érdekében az Unió gondoskodik a számára szükséges pénzügyi eszközökről. A Bizottság felelős azért, hogy a tagállamokkal együttműködésben és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban megvalósítsa a célkitűzéseket.

Az EU a Szerződésben foglalt célkitűzéseket számos eszközzel valósítja meg, ezek egyike az uniós költségvetés. További eszköz például a jogszabályok előterjesztése vagy a szakpolitikai stratégiák megvalósítása.

Az Európa 2020 stratégia

Az uniós tagállamok állam-, illetve kormányfői által 2010-ben elfogadott Európa 2020 stratégia 10 évre szóló uniós szintű foglalkoztatási és növekedési stratégiát határoz meg az EU számára (3). A stratégia az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés három, egymást kölcsönösen erősítő prioritását terjesztette elő öt uniós kiemelt céllal. A stratégia sikere az Unió valamennyi szereplőjének együttes fellépésétől függ.

Az uniós költségvetés csupán az egyik olyan uniós ösztönző, amely hozzájárul az Európa 2020 céljainak megvalósításához. Az Európa 2020 stratégia konkrét eredményeinek megvalósítása érdekében számtalan nemzeti, uniós és nemzetközi szintű intézkedés van folyamatban.

A Bizottság politikai prioritásai

A Bizottság politikai prioritásait a Bizottság elnöke által meghatározott politikai iránymutatás fekteti le, amely az Európa hosszú távú növekedési stratégiájának számító Európa 2020 stratégiával teljes mértékben összhangban álló és kompatibilis ütemtervet nyújt a Bizottság fellépéséhez.

10 PRIORITÁS

| — | Új lendület a foglalkoztatásnak, a növekedésnek és a beruházásoknak. |
| --- | --- |

—

Új lendület a foglalkoztatásnak, a növekedésnek és a beruházásoknak.

| — | Észszerű és kiegyensúlyozott szabadkereskedelmi megállapodás az Egyesült Államokkal. |
| --- | --- |

—

Észszerű és kiegyensúlyozott szabadkereskedelmi megállapodás az Egyesült Államokkal.

| — | Az összekapcsolt digitalizált egységes piac. |
| --- | --- |

—

Az összekapcsolt digitalizált egységes piac.

| — | A jogérvényesülés és az alapvető jogok kölcsönös bizalmon alapuló térsége. |
| --- | --- |

—

A jogérvényesülés és az alapvető jogok kölcsönös bizalmon alapuló térsége.

| — | Ellenállóképes energiaunió és jövőbe mutató éghajlat-politika. |
| --- | --- |

—

Ellenállóképes energiaunió és jövőbe mutató éghajlat-politika.

| — | Elmozdulás egy új migrációs politika felé. |
| --- | --- |

—

Elmozdulás egy új migrációs politika felé.

| — | Megerősített iparon alapuló, mélyebb és méltányosabb belső piac. |
| --- | --- |

—

Megerősített iparon alapuló, mélyebb és méltányosabb belső piac.

| — | Európa erősebb globális szerepvállalása. |
| --- | --- |

—

Európa erősebb globális szerepvállalása.

| — | Mélyebb és méltányosabb gazdasági és monetáris unió (GMU). |
| --- | --- |

—

Mélyebb és méltányosabb gazdasági és monetáris unió (GMU).

| — | A demokratikus változás Uniója. |
| --- | --- |

—

A demokratikus változás Uniója.

Az uniós költségvetés által támogatott szakpolitikákat a többéves pénzügyi keretnek megfelelően hajtják végre.

TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET

A többéves pénzügyi keret az EU politikai prioritásait fogalmazza meg pénzügyi értelemben legalább ötéves időszakra. A többéves pénzügyi keret maximális összegeket (felső határokat) határoz meg az uniós kiadások egészére és a főbb kiadási kategóriákra (fejezetekre) vonatkozóan. Az összes fejezet felső határainak összege adja a kötelezettségvállalási előirányzatok teljes felső határát.

A többéves pénzügyi keret abban támogatja az uniós intézkedéseket, hogy az eredmények eléréséhez elegendően hosszú időszak alatt valósíthassák meg az uniós szakpolitikák célkitűzéseit, és koherens hosszú távú jövőképet nyújtsanak a kedvezményezettjeik és a társfinanszírozó nemzeti hatóságok számára. A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret (2011-es árakon) legfeljebb 960 milliárd EUR összegű költségvetési kötelezettségvállalást és 908 milliárd EUR összegű kifizetést állapít meg az időszakra. A többéves pénzügyi keretet és programjait szilárd európai uniós érvrendszer alapján, a hozzáadott értékekre összpontosítva alakították ki, hogy ezzel is segítsék az Európa 2020 foglalkoztatási és növekedési stratégia közösen elfogadott céljainak megvalósítását.

A többéves pénzügyi keretet egyhangúlag fogadják el, ezzel is jelezve, hogy valamennyi tagállam elfogadja a célkitűzéseket és a források felhasználását. Az EU költségvetése szakpolitikák és programok széles körét finanszírozza az Unió egész területén. Az Európai Parlament és a Tanács által a többéves pénzügyi keretben meghatározott prioritásokkal összhangban a Bizottság kiadási programokat, tevékenységeket és projekteket hajt végre. Az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) fő kiadási területein az EU az operatív programok elfogadásával jogi kötelezettséget vállal ezen intézkedések végrehajtására.

Intézményközi megállapodás

A többéves pénzügyi keretet a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló intézményközi megállapodás (4) egészíti ki, amely az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti politikai megállapodás. Ezen, az EUMSZ 295. cikkével összhangban 2013-ban elfogadott megállapodás célja a költségvetési fegyelem betartatása, az éves költségvetési eljárás működésének és az intézmények közötti, költségvetési kérdésekben való együttműködésnek a javítása, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosítása.

Éves költségvetés

Az éves költségvetést a Bizottság készíti el, és az EUMSZ 314. cikke szerinti eljárás alapján rendszerint december közepén fogadja el az Európai Parlament és a Tanács. A költségvetési egyensúly elvének megfelelően egy adott pénzügyi évre vonatkozóan a teljes bevételnek egyensúlyban kell lennie a teljes kiadással (a kifizetési előirányzatokkal).

Az EU fő finanszírozási forrása a saját forrásokból származó bevétel, amelyet egyéb bevételek egészítenek ki. A saját forrásoknak három fajtája van: a tradicionális saját források (például vámok és cukorilleték), a hozzáadottértékadó-alapú (héaalapú) saját forrás és a bruttó nemzeti jövedelmen (GNI) alapuló forrás. Az EU tevékenységeiből származó egyéb bevételek (például a versenyügyi bírságok) általában az összbevétel kevesebb mint 10 %-át teszik ki. A költségvetés finanszírozásához szükséges saját források teljes összege az összes kiadás és az egyéb bevételek különbözeteként kerül meghatározásra. A saját források teljes összege nem haladhatja meg a tagállamok bruttó nemzeti jövedelme (GNI) összegének 1,23 %-át.

Az EU operatív kiadásai a többéves pénzügyi keret különböző fejezeteit fedezik, és a pénz kifizetésétől és kezelésétől függően különböző formát öltenek. Az uniós költségvetés végrehajtásának három irányítási módja van:

Megosztott irányítás: e módszer esetében a költségvetés végrehajtásának egyes feladatait tagállamokhoz delegálják. A kiadások mintegy 80 %-a ezen irányítási mód alá tartozik, és olyan területeket foglal magában, mint a mezőgazdasági kiadások és a strukturális intézkedések.

Közvetlen irányítás: a költségvetést közvetlenül a Bizottság szolgálatai hajtják végre.

Közvetett irányítás: ez azokra az esetekre vonatkozik, amikor a Bizottság egyes költségvetés-végrehajtási feladatokat átruház az uniós jog vagy a nemzeti jog hatálya alá tartozó intézményekre, így például uniós ügynökségekre vagy nemzetközi szervezetekre.

Költségvetési rendelet

Az általános költségvetésre alkalmazandó költségvetési rendelet az EU pénzügyei szabályozási architektúrájának központi jogszabálya, amely megállapítja az EU pénzügyi szabályzatát. A költségvetési rendelet előírja az uniós költségvetést szabályozó általános szabályokat.

2.   IRÁNYÍTÁS ÉS ELSZÁMOLTATHATÓSÁG AZ EU-BAN

2.1.   INTÉZMÉNYI STRUKTÚRA

Az EU szervezeti irányítása magában foglalja az intézményeket, az ügynökségeket és egyéb uniós szerveket, amelyeket az összevont pénzügyi beszámolóhoz fűzött 9. megjegyzés sorol fel. A szakpolitikák kidolgozásáért és a döntéshozatalért felelős fő intézmények a következők: az Európai Parlament, az Európai Tanács, a Tanács és a Bizottság.

A Bizottság az EU végrehajtó testülete, és előmozdítja annak általános érdekeit. Ezt a következő módon teljesíti: jogszabályokat javasol, megvalósítja az uniós szakpolitikákat, felügyeli a Szerződések és az uniós jog pontos végrehajtását, irányítja az uniós költségvetést, valamint Európán kívül képviseli az Uniót.

A Bizottság belső működése a jó irányítást alátámasztó fő elveken alapul: egyértelmű szerepek és felelősségi körök, határozott elkötelezettség a teljesítménymenedzsment, valamint a jogi keretnek való megfelelés mellett, világos elszámoltathatósági mechanizmusok, magas színvonalú és inkluzív szabályozási keret, nyitottság és átláthatóság, valamint szigorú etikai normák.

2.2.   A BIZOTTSÁG IRÁNYÍTÁSI STRUKTÚRÁJA

Az Európai Bizottság egyedi irányítási rendszerrel rendelkezik, amelyben egyértelműen szétválasztják a politikai és az igazgatási felügyeleti struktúrákat, valamint pontosan meghatározzák a felelősségi köröket és a pénzügyi elszámoltathatóságot. A rendszer a Szerződéseken alapul, és a struktúra úgy változott, hogy igazodjon a változó környezethez, valamint összhangban maradjon a vonatkozó nemzetközi normákban meghatározott bevált gyakorlattal (5).

| — | A biztosi testület politikai felelősséget vállal testületileg a Bizottság munkájáért. A költségvetés operatív végrehajtását a főigazgatókra és a szolgálatvezetőkre ruházzák, akik a Bizottság igazgatási struktúrájának vezetői (6). |
| --- | --- |

—

A biztosi testület politikai felelősséget vállal testületileg a Bizottság munkájáért. A költségvetés operatív végrehajtását a főigazgatókra és a szolgálatvezetőkre ruházzák, akik a Bizottság igazgatási struktúrájának vezetői (6).

| — | A biztosi testület a pénzügyi irányítási feladatokat a főigazgatókra vagy a szolgálatvezetőkre ruházza, akik így megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőkké válnak. Ezeket a feladatokat tovább lehet ruházni az igazgatókra, az egységvezetőkre és másokra, akik így közvetve megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőkké válnak. Az engedélyezésre jogosult tisztviselő felelőssége a teljes irányítási folyamatot magában foglalja, az intézmény által meghatározott szakpolitikai célkitűzések elérése érdekében végzendő teendőktől az elindított tevékenységek működési és költségvetési szempontokat egyaránt szem előtt tartó irányításáig. |
| --- | --- |

—

A biztosi testület a pénzügyi irányítási feladatokat a főigazgatókra vagy a szolgálatvezetőkre ruházza, akik így megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőkké válnak. Ezeket a feladatokat tovább lehet ruházni az igazgatókra, az egységvezetőkre és másokra, akik így közvetve megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőkké válnak. Az engedélyezésre jogosult tisztviselő felelőssége a teljes irányítási folyamatot magában foglalja, az intézmény által meghatározott szakpolitikai célkitűzések elérése érdekében végzendő teendőktől az elindított tevékenységek működési és költségvetési szempontokat egyaránt szem előtt tartó irányításáig.

A Bizottságon belül így egyértelműen meghatározzák és alkalmazzák a pénzügyi irányításban betöltött szerepet és az abban viselt felelősségi köröket. Ez egy egyértelmű felelősségi körökkel rendelkező decentralizált megközelítés, amelynek célja olyan igazgatási kultúra kialakítása, amely arra ösztönzi a köztisztviselőket, hogy vállaljanak felelősséget az ellenőrzésük alá tartozó tevékenységekért, és hogy ellenőrzést adjon nekik azon tevékenységek fölött, amelyekért felelősek.

A Bizottság stratégiai tervezési és programozási ciklusán belül minden engedélyezésre jogosult tisztviselőnek éves tevékenységi jelentést kell készítenie az éves tevékenységekről, szakpolitikai eredményekről és eredményekről. Ebben a jelentésben az engedélyezésre jogosult tisztviselő kijelenti, hogy a forrásokat a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás alapelveivel összhangban használták fel, továbbá hogy kialakította azokat a kontrolleljárásokat, amelyek megfelelőképpen biztosítják az alapul szolgáló műveletek jogszerűségét és szabályszerűségét. A Bizottság szintjén ezeket az eredményeket összesített formában, a költségvetésre vonatkozó éves irányítási és teljesítményjelentésben fogadják el és teszik közzé, amelyet megküldenek az Európai Parlament és a Tanács részére. A biztosi testület fő eszközként e jelentés útján vállal politikai felelősséget a költségvetés irányításáért.

A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője központilag felel a pénzgazdálkodásért, a beszedési eljárásokért, a nemzetközi költségvetési számviteli standardok és módszerek alapján a számviteli szabályok megállapításáért, a számviteli rendszerek validálásáért, valamint a Bizottság és az EU összevont éves beszámolójának elkészítéséért. A számvitelért felelős tisztviselő továbbá aláírásával látja el a beszámolót, kijelentve ezzel, hogy a beszámoló minden lényegi szempontból valós képet ad a pénzügyi helyzetről, a műveletek eredményéről és a cash flow-król. A számvitelért felelős tisztviselő független, és nagy felelősséget visel a Bizottságban a pénzügyi jelentéstétel tekintetében. A Bizottság belső ellenőre ehhez hasonlóan központosított és független szerepet tölt be.

A szervezetirányító tanács azáltal játszik szerepet a Bizottság szervezeti irányításában, hogy felügyeletet és stratégiai iránymutatást nyújt a fő szervezeti irányítási kérdésekre vonatkozóan, beleértve a pénzügyi és a humánerőforrások irányításával kapcsolatosakat is. A főtitkár által vezetett szervezetirányító tanács a költségvetésért, a humánerőforrásokért és az informatikáért felelős főigazgatók és kabinetek részvételével rendszeres üléseket tart annak biztosítása érdekében, hogy a Bizottság rendelkezzen az elnök politikai prioritásainak hatékony és eredményes megvalósításához szükséges szervezeti és technikai struktúrákkal.

2.3.   SZILÁRD TELJESÍTMÉNYKERET

A szilárd teljesítménykeret kialakítása elengedhetetlen ahhoz, hogy a fő hangsúly az eredményeken, az uniós hozzáadott értéken és az uniós programok hatékony és eredményes pénzgazdálkodásán legyen. Az uniós költségvetés teljesítményének értékeléséhez figyelembe kell venni a célkitűzések sokféleségét, a szakpolitikák és programok egymást kiegészítő jellegét és általános érvényesítését, valamint a tagállamoknak az uniós költségvetés végrehajtásában való kiemelt szerepét. A Bizottság elkötelezett annak biztosítása iránt, hogy az uniós költségvetés a polgárok számára jobb eredményeket érjen el, és támogassa az Unió politikai prioritásait. Annak biztosítása érdekében, hogy a prioritásokhoz forrásokat rendeljenek, és valamennyi fellépés számottevő eredményt érjen el, és hozzáadott értéket is teremtsen, a Bizottság végrehajtja az „Eredményközpontú uniós költségvetés” elnevezésű kezdeményezését. A kezdeményezés a 2014–2020-as időszakra vonatkozó teljesítménykeretre építve a megfelelés és a teljesítmény közötti jobb egyensúly megteremtését segíti elő. A 2014–2020-as időszakra vonatkozó teljesítménykeretek a jelen programozási időszak fokozott eredményközpontúságának új kötelező elemeként és kulcsfontosságú pilléreként kerültek be a többéves pénzügyi keretbe. A teljesítménykeretek világos és mérhető célkitűzések, mutatók és célok meghatározását, valamint nyomon követéssel, jelentéstétellel és értékeléssel összefüggő intézkedéseket írnak elő.

Az uniós költségvetésre vonatkozó éves irányítási és teljesítményjelentés átfogó áttekintést nyújt az uniós költségvetés teljesítményéről, irányításáról és védelméről. Felvilágosítással szolgál arról, hogy az uniós költségvetés hogyan támogatja az Európai Unió politikai prioritásait, továbbá az uniós költségvetéssel elért eredményekről, és arról is, hogy a Bizottság milyen szerepet játszik a költségvetési irányítás és a pénzgazdálkodás legmagasabb normáinak biztosításában és előmozdításában.

2.4.   PÉNZÜGYI BESZÁMOLÁS

Az EU pénzügyi beszámolásának fő eleme az EU integrált pénzügyi beszámolási csomagja, amely az EU összevont éves beszámolójából és a beszámolót kísérő egyéb jelentésekből, vagyis a költségvetésre vonatkozó éves irányítási és teljesítményjelentésből és a mentesítés nyomon követéséről szóló jelentésből áll. Az integrált pénzügyi beszámolási csomag minden évben átfogó képet nyújt a nyilvánosság számára az EU pénzügyi és működési helyzetéről.

Az EU összevont éves beszámolója tájékoztatást nyújt az EU intézményeinek, ügynökségeinek és egyéb szerveinek tevékenységéről eredményszemléletű elszámolási és költségvetési szempontból. E beszámoló nem tartalmazza a tagállamok éves beszámolóját.

Az EU összevont éves beszámolója két önálló, de egymással kapcsolatban lévő részből áll:

| a) | az összevont pénzügyi beszámoló; és |
| --- | --- |

a)

az összevont pénzügyi beszámoló; és

| b) | a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések, amelyek összesített képet adnak a költségvetés végrehajtásáról. |
| --- | --- |

b)

a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések, amelyek összesített képet adnak a költségvetés végrehajtásáról.

Az EU összevont éves beszámolóját ezenfelül a pénzügyi kimutatás tárgyalása és elemzése kíséri, amely összefoglalja a pénzügyi kimutatásokban szereplő jelentős változásokat és tendenciákat, valamint ismerteti azokat a jelentős kockázatokat és bizonytalanságokat, amelyekkel az EU szembesül és amelyeket a jövőben meg kell oldani.

Beszámolás és elszámoltathatóság a Bizottságnál:

| Integrált pénzügyi beszámolási csomag | Az EU összevont éves beszámolója
  Éves irányítási és teljesítményjelentés az uniós költségvetésre vonatkozóan
  Jelentés a mentesítés nyomon követéséről |
| --- | --- |
| Egyéb jelentések | Általános jelentés az Európai Unió tevékenységeiről
  A főigazgatóságok éves tevékenységi jelentései
  Jelentés a költségvetési és pénzgazdálkodásról |

Integrált pénzügyi beszámolási csomag

Az EU összevont éves beszámolója

Éves irányítási és teljesítményjelentés az uniós költségvetésre vonatkozóan

Jelentés a mentesítés nyomon követéséről

Egyéb jelentések

Általános jelentés az Európai Unió tevékenységeiről

A főigazgatóságok éves tevékenységi jelentései

Jelentés a költségvetési és pénzgazdálkodásról

2.5.   ELLENŐRZÉSEK

Külső ellenőrzés

Az uniós intézmények (és szervek) külső ellenőre az Európai Számvevőszék (a Számvevőszék). A Számvevőszék alapvető célja, hogy hozzájáruljon az Unió pénzügyi gazdálkodásának javításához, előmozdítsa az elszámoltathatóságot és az átláthatóságot, és az uniós polgárok pénzügyi érdekeinek független őreként tevékenykedjen. A Számvevőszék feladata az Unió független külső ellenőreként annak ellenőrzése, hogy az uniós pénzeszközökkel helyesen számoltak-e el, illetve a szabályoknak és jogi előírásoknak megfelelően, valamint az értékarányosságot szem előtt tartva szedték-e be és költötték-e el azokat.

Az Európai Unió éves beszámolóját és forrásokkal való gazdálkodását a Számvevőszék ellenőrzi, amely tevékenysége részeként az Európai Parlament és a Tanács számára összeállítja a következőket:

| 1. | az általános költségvetésből finanszírozott tevékenységekről szóló éves jelentés, amely részletezi az éves beszámolóval és a beszámoló alapjául szolgáló műveletekkel kapcsolatos észrevételeit; |
| --- | --- |

1.

az általános költségvetésből finanszírozott tevékenységekről szóló éves jelentés, amely részletezi az éves beszámolóval és a beszámoló alapjául szolgáló műveletekkel kapcsolatos észrevételeit;

| 2. | ellenőrzésein alapuló és megbízhatósági nyilatkozat formájában az éves jelentésben szereplő vélemény i. a beszámoló megbízhatóságáról, valamint ii. a beszámoló alapjául szolgáló – a beszedett bevételeket és a végső kedvezményezetteknek teljesített kifizetéseket magukban foglaló – műveletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről; és |
| --- | --- |

2.

ellenőrzésein alapuló és megbízhatósági nyilatkozat formájában az éves jelentésben szereplő vélemény i. a beszámoló megbízhatóságáról, valamint ii. a beszámoló alapjául szolgáló – a beszedett bevételeket és a végső kedvezményezetteknek teljesített kifizetéseket magukban foglaló – műveletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről; és

| 3. | meghatározott területeket lefedő különjelentések. |
| --- | --- |

3.

meghatározott területeket lefedő különjelentések.

Mentesítés

Egy költségvetési ciklus utolsó lépése a költségvetéssel kapcsolatos mentesítés az adott pénzügyi év vonatkozásában. Mentesítést a Bizottságnak és valamennyi egyéb uniós intézménynek és szervnek adnak. A mentesítés a költségvetés-végrehajtás külső ellenőrzésének politikai vetülete, az a határozat, amellyel a Tanács ajánlására eljáró Európai Parlament mentesíti a Bizottságot (és más uniós szerveket) egy adott költségvetés irányításának felelőssége alól annak lezárásával. Az Európai Unióban a mentesítésért felelős hatóság az Európai Parlament. Ez azt jelenti, hogy az éves beszámoló ellenőrzését és véglegesítését követően a Tanács javaslata, majd az Európai Parlament döntése alapján mentesítik a Bizottságot és más uniós szerveket az Unió költségvetésének végrehajtása alól az adott pénzügyi évre. E határozat alapját a következők képezik: az éves beszámoló vizsgálata, a Bizottságnak az EU költségvetésével kapcsolatos éves irányítási és teljesítményjelentése, a Számvevőszék éves jelentése, ellenőrzési véleménye és különjelentései, és a Bizottság kérdésekre és további tájékoztatáskérésekre adott válaszai.

E mentesítési eljárás háromféle eredményre vezethet: a mentesítés megadása, halasztása vagy elutasítása. Az Európai Parlamentben az éves költségvetési mentesítési eljárás szerves részét képezi a biztosok meghallgatása, akiket az Európai Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottságának tagjai kérdeznek a felelősségük alá tartozó szakpolitikai területekkel kapcsolatban. A mentesítésről szóló végső jelentést, amely a Bizottságnak szóló ajánlásokat is tartalmaz, az Európai Parlament plenáris ülésén fogadják el. A Tanács mentesítési ajánlásait a Gazdasági és Pénzügyi Tanács (Ecofin Tanács) fogadja el. Az Európai Parlament mentesítésről szóló végső jelentését és a Tanács mentesítési ajánlásait egyaránt éves nyomonkövetési jelentés követi, amelyben a Bizottság ismerteti azokat a konkrét intézkedéseket, amelyeket az ajánlások végrehajtása érdekében hozott.

AZ ÖSSZEVONT BESZÁMOLÓT KÍSÉRŐ MEGJEGYZÉS

Az Európai Unió 2016. évi összevont éves beszámolója az intézmények és szervek által az Európai Unió általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet 148. cikkének (2) bekezdése értelmében bemutatott adatok alapján került összeállításra. Kijelentem, hogy a beszámoló e költségvetési rendelet IX. címének, valamint a pénzügyi kimutatások megjegyzéseiben rögzített számviteli alapelveknek, szabályoknak és módszereknek megfelelően készült.

Ezen intézmények és szervek számvitelért felelős tisztviselői valamennyi olyan adatot rendelkezésemre bocsátottak – és igazolták azok megbízhatóságát –, amelyek az Európai Unió eszközeit és forrásait, valamint költségvetésének végrehajtását bemutató beszámolók összeállításához szükségesek.

Kijelentem, hogy ezen adatok, valamint az Európai Bizottság beszámolójának ellenjegyzéséhez általam szükségesnek ítélt ellenőrzések alapján megalapozott bizonyossággal rendelkezem arról, hogy a beszámoló minden lényegi szempontból valós képet ad az Európai Unió pénzügyi helyzetéről, műveleteinek eredményéről és cash flow-járól.

[aláírás]

Rosa ALDEA BUSQUETS

a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője

2017. június 23.

ÖSSZEVONT PÉNZÜGYI BESZÁMOLÓ ÉS MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK (1)

1

TARTALOMJEGYZÉK

TARTALOMJEGYZÉK

| MÉRLEG | 11 |
| --- | --- |

| EREDMÉNYKIMUTATÁS | 12 |
| --- | --- |

| CASH FLOW KIMUTATÁS | 13 |
| --- | --- |

| KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL | 14 |
| --- | --- |

| MEGJEGYZÉSEK A PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOKHOZ | 15 |
| --- | --- |

| 1. | LÉNYEGES SZÁMVITELI POLITIKÁK | 15 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | MEGJEGYZÉSEK A MÉRLEGHEZ | 27 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | MEGJEGYZÉSEK AZ EREDMÉNYKIMUTATÁSHOZ | 56 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK ÉS ESZKÖZÖK | 65 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | KÖLTSÉGVETÉSI ÉS JOGI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK | 69 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS | 73 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | KAPCSOLT FELEKRE VONATKOZÓ KÖZZÉTÉTELEK | 86 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | A MÉRLEGFORDULÓNAP UTÁNI ESEMÉNYEK | 87 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | A KONSZOLIDÁLÁS ALKALMAZÁSI KÖRE | 88 |
| --- | --- | --- |

9.

MÉRLEG

MÉRLEG

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2016.12.31. | 2015.12.31. |
| BEFEKTETETT ESZKÖZÖK | | | |
| Immateriális javak | 2.1 | 381 | 337 |
| Ingatlanok, gépek és berendezések | 2.2 | 10 068 | 8 700 |
| Tőkemódszerrel elszámolt befektetések | 2.3 | 528 | 497 |
| Pénzügyi eszközök | 2.4 | 62 247 | 56 965 |
| Előfinanszírozás | 2.5 | 21 901 | 29 879 |
| Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések | 2.6 | 717 | 870 |
| | | 95 842 | 97 248 |
| FORGÓESZKÖZÖK | | | |
| Pénzügyi eszközök | 2.4 | 3 673 | 9 907 |
| Előfinanszírozás | 2.5 | 23 569 | 15 277 |
| Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések | 2.6 | 10 905 | 9 454 |
| Készletek | 2.7 | 165 | 138 |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek | 2.8 | 28 585 | 21 671 |
| | | 66 897 | 56 448 |
| ESZKÖZÖK ÖSSZESEN | | 162 739 | 153 696 |
| HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK | | | |
| Nyugdíj és egyéb munkavállalói juttatások | 2.9 | (67 231 ) | (63 814 ) |
| Céltartalékok | 2.10 | (1 936 ) | (1 716 ) |
| Pénzügyi kötelezettségek | 2.11 | (55 067 ) | (51 764 ) |
| | | (124 234 ) | (117 293 ) |
| RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK | | | |
| Céltartalékok | 2.10 | (675) | (314) |
| Pénzügyi kötelezettségek | 2.11 | (2 284 ) | (7 939 ) |
| Szállítói kötelezettségek | 2.12 | (40 005 ) | (32 191 ) |
| Passzív időbeli elhatárolások | 2.13 | (67 580 ) | (68 402 ) |
| | | (110 544 ) | (108 846 ) |
| KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN | | (234 778 ) | (226 139 ) |
| NETTÓ ESZKÖZÖK | | (72 040 ) | (72 442 ) |
| Tartalékok | 2.14 | 4 841 | 4 682 |
| Tagállamoktól lehívandó összegek
   (2) | 2.15 | (76 881 ) | (77 124 ) |
| NETTÓ ESZKÖZÖK | | (72 040 ) | (72 442 ) |

millió EUR

Megjegyzés

2016.12.31.

2015.12.31.

BEFEKTETETT ESZKÖZÖK

BEFEKTETETT ESZKÖZÖK

Immateriális javak

Immateriális javak

2.1

2.1

381

381

337

337

Ingatlanok, gépek és berendezések

Ingatlanok, gépek és berendezések

2.2

2.2

10 068

10 068

8 700

8 700

Tőkemódszerrel elszámolt befektetések

Tőkemódszerrel elszámolt befektetések

2.3

2.3

528

528

497

497

Pénzügyi eszközök

Pénzügyi eszközök

2.4

2.4

62 247

62 247

56 965

56 965

Előfinanszírozás

Előfinanszírozás

2.5

2.5

21 901

21 901

29 879

29 879

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések

2.6

2.6

717

717

870

870

95 842

95 842

97 248

97 248

FORGÓESZKÖZÖK

FORGÓESZKÖZÖK

Pénzügyi eszközök

Pénzügyi eszközök

2.4

2.4

3 673

3 673

9 907

9 907

Előfinanszírozás

Előfinanszírozás

2.5

2.5

23 569

23 569

15 277

15 277

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések

2.6

2.6

10 905

10 905

9 454

9 454

Készletek

Készletek

2.7

2.7

165

165

138

138

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

2.8

2.8

28 585

28 585

21 671

21 671

66 897

66 897

56 448

56 448

ESZKÖZÖK ÖSSZESEN

ESZKÖZÖK ÖSSZESEN

162 739

162 739

153 696

153 696

HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

Nyugdíj és egyéb munkavállalói juttatások

Nyugdíj és egyéb munkavállalói juttatások

2.9

2.9

(67 231 )

(67 231 )

(63 814 )

(63 814 )

Céltartalékok

Céltartalékok

2.10

2.10

(1 936 )

(1 936 )

(1 716 )

(1 716 )

Pénzügyi kötelezettségek

Pénzügyi kötelezettségek

2.11

2.11

(55 067 )

(55 067 )

(51 764 )

(51 764 )

(124 234 )

(124 234 )

(117 293 )

(117 293 )

RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

Céltartalékok

Céltartalékok

2.10

2.10

(675)

(675)

(314)

(314)

Pénzügyi kötelezettségek

Pénzügyi kötelezettségek

2.11

2.11

(2 284 )

(2 284 )

(7 939 )

(7 939 )

Szállítói kötelezettségek

Szállítói kötelezettségek

2.12

2.12

(40 005 )

(40 005 )

(32 191 )

(32 191 )

Passzív időbeli elhatárolások

Passzív időbeli elhatárolások

2.13

2.13

(67 580 )

(67 580 )

(68 402 )

(68 402 )

(110 544 )

(110 544 )

(108 846 )

(108 846 )

KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN

KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN

(234 778 )

(234 778 )

(226 139 )

(226 139 )

NETTÓ ESZKÖZÖK

NETTÓ ESZKÖZÖK

(72 040 )

(72 040 )

(72 442 )

(72 442 )

Tartalékok

Tartalékok

2.14

2.14

4 841

4 841

4 682

4 682

Tagállamoktól lehívandó összegek
   (2)

Tagállamoktól lehívandó összegek

2

2.15

2.15

(76 881 )

(76 881 )

(77 124 )

(77 124 )

NETTÓ ESZKÖZÖK

NETTÓ ESZKÖZÖK

(72 040 )

(72 040 )

(72 442 )

(72 442 )

EREDMÉNYKIMUTATÁS

EREDMÉNYKIMUTATÁS

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2016 | 2015 |
| BEVÉTELEK | | | |
| Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel | | | |
| GNI-alapú források | 3.1 | 95 578 | 95 355 |
| Tradicionális saját források | 3.2 | 20 439 | 18 649 |
| Héaalapú források | 3.3 | 15 859 | 18 328 |
| Pénzbírságok | 3.4 | 3 858 | 531 |
| Kiadások visszafizettetése | 3.5 | 1 947 | 1 547 |
| Egyéb | 3.6 | 5 740 | 5 067 |
| | | 143 422 | 139 478 |
| | | | |
| Visszterhes ügyletekből származó bevétel | | | |
| Pénzügyi bevétel | 3.7 | 1 769 | 1 846 |
| Egyéb | 3.8 | 996 | 1 562 |
| | | 2 765 | 3 408 |
| Összes bevétel | | 146 187 | 142 886 |
| KIADÁSOK | | | |
| Tagállamok által végrehajtott | 3.9 | | |
| Európai Mezőgazdasági Garanciaalap | | (44 152 ) | (45 032 ) |
| Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap és egyéb vidékfejlesztési eszközök | | (12 604 ) | (16 376 ) |
| Európai Regionális Fejlesztési Alap és Kohéziós Alap | | (35 045 ) | (38 745 ) |
| Európai Szociális Alap | | (9 366 ) | (9 849 ) |
| Egyéb | | (1 606 ) | (2 380 ) |
| A Bizottság, végrehajtó ügynökségek és vagyonkezelői alapok által végrehajtott | 3.10 | (15 610 ) | (15 626 ) |
| Egyéb uniós ügynökségek és szervek által végrehajtott | 3.11 | (2 547 ) | (1 209 ) |
| Harmadik országok és nemzetközi szervezetek által végrehajtott | 3.11 | (3 258 ) | (3 031 ) |
| Egyéb jogalanyok által végrehajtott | 3.11 | (2 035 ) | (2 107 ) |
| Személyzeti és nyugdíjköltségek | 3.12 | (9 776 ) | (10 273 ) |
| A munkavállalói juttatásokra vonatkozó aktuáriusi feltételezések változásai | 3.13 | (1 068 ) | (2 040 ) |
| Finanszírozási költségek | 3.14 | (1 904 ) | (1 986 ) |
| Részesedés a közös vállalkozások és a társult vállalkozások eredményéből | 3.15 | 2 | (641) |
| Egyéb kiadások | 3.16 | (5 486 ) | (6 623 ) |
| Összes kiadás | | (144 454 ) | (155 919 ) |
| AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE | | 1 733 | (13 033 ) |

millió EUR

Megjegyzés

2016

2015

BEVÉTELEK

BEVÉTELEK

Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel

Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel

GNI-alapú források

GNI-alapú források

3.1

3.1

95 578

95 578

95 355

95 355

Tradicionális saját források

Tradicionális saját források

3.2

3.2

20 439

20 439

18 649

18 649

Héaalapú források

Héaalapú források

3.3

3.3

15 859

15 859

18 328

18 328

Pénzbírságok

Pénzbírságok

3.4

3.4

3 858

3 858

531

531

Kiadások visszafizettetése

Kiadások visszafizettetése

3.5

3.5

1 947

1 947

1 547

1 547

Egyéb

Egyéb

3.6

3.6

5 740

5 740

5 067

5 067

143 422

143 422

139 478

139 478

Visszterhes ügyletekből származó bevétel

Visszterhes ügyletekből származó bevétel

Pénzügyi bevétel

Pénzügyi bevétel

3.7

3.7

1 769

1 769

1 846

1 846

Egyéb

Egyéb

3.8

3.8

996

996

1 562

1 562

2 765

2 765

3 408

3 408

Összes bevétel

Összes bevétel

146 187

146 187

142 886

142 886

KIADÁSOK

KIADÁSOK

Tagállamok által végrehajtott

Tagállamok által végrehajtott

3.9

3.9

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap

(44 152 )

(44 152 )

(45 032 )

(45 032 )

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap és egyéb vidékfejlesztési eszközök

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap és egyéb vidékfejlesztési eszközök

(12 604 )

(12 604 )

(16 376 )

(16 376 )

Európai Regionális Fejlesztési Alap és Kohéziós Alap

Európai Regionális Fejlesztési Alap és Kohéziós Alap

(35 045 )

(35 045 )

(38 745 )

(38 745 )

Európai Szociális Alap

Európai Szociális Alap

(9 366 )

(9 366 )

(9 849 )

(9 849 )

Egyéb

Egyéb

(1 606 )

(1 606 )

(2 380 )

(2 380 )

A Bizottság, végrehajtó ügynökségek és vagyonkezelői alapok által végrehajtott

A Bizottság, végrehajtó ügynökségek és vagyonkezelői alapok által végrehajtott

3.10

3.10

(15 610 )

(15 610 )

(15 626 )

(15 626 )

Egyéb uniós ügynökségek és szervek által végrehajtott

Egyéb uniós ügynökségek és szervek által végrehajtott

3.11

3.11

(2 547 )

(2 547 )

(1 209 )

(1 209 )

Harmadik országok és nemzetközi szervezetek által végrehajtott

Harmadik országok és nemzetközi szervezetek által végrehajtott

3.11

3.11

(3 258 )

(3 258 )

(3 031 )

(3 031 )

Egyéb jogalanyok által végrehajtott

Egyéb jogalanyok által végrehajtott

3.11

3.11

(2 035 )

(2 035 )

(2 107 )

(2 107 )

Személyzeti és nyugdíjköltségek

Személyzeti és nyugdíjköltségek

3.12

3.12

(9 776 )

(9 776 )

(10 273 )

(10 273 )

A munkavállalói juttatásokra vonatkozó aktuáriusi feltételezések változásai

A munkavállalói juttatásokra vonatkozó aktuáriusi feltételezések változásai

3.13

3.13

(1 068 )

(1 068 )

(2 040 )

(2 040 )

Finanszírozási költségek

Finanszírozási költségek

3.14

3.14

(1 904 )

(1 904 )

(1 986 )

(1 986 )

Részesedés a közös vállalkozások és a társult vállalkozások eredményéből

Részesedés a közös vállalkozások és a társult vállalkozások eredményéből

3.15

3.15

2

2

(641)

(641)

Egyéb kiadások

Egyéb kiadások

3.16

3.16

(5 486 )

(5 486 )

(6 623 )

(6 623 )

Összes kiadás

Összes kiadás

(144 454 )

(144 454 )

(155 919 )

(155 919 )

AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

1 733

1 733

(13 033 )

(13 033 )

CASH FLOW KIMUTATÁS

CASH FLOW KIMUTATÁS

| millió EUR |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Az év gazdasági eredménye | 1 733 | (13 033 ) |
| Működési tevékenységek | | |
| Amortizáció | 88 | 74 |
| Értékcsökkenés | 575 | 489 |
| Kölcsönök (növekedése)/csökkenése | 1 774 | 1 591 |
| Előfinanszírozás állományának (növekedése)/csökkenése | (314) | 7 439 |
| Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések (növekedése)/csökkenése | (1 297 ) | 5 253 |
| Készletek (növekedése)/csökkenése | (26) | (10) |
| A nyugdíjakra és a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek növekedése/(csökkenése) | 3 417 | 5 198 |
| Céltartalékok növekedése/(csökkenése) | 581 | (253) |
| Pénzügyi kötelezettségek növekedése/(csökkenése) | (2 351 ) | (977) |
| Szállítói kötelezettségek növekedése/(csökkenése) | 7 813 | (10 989 ) |
| Passzív időbeli elhatárolások növekedése/(csökkenése) | (821) | 12 429 |
| Nem készpénzes bevételként vett előző évi költségvetési többlet | (1 349 ) | (1 435 ) |
| Egyéb nem készpénzes mozgások | 18 | 32 |
| Beruházási tevékenységek | | |
| Az immateriális javak és az ingatlanok, gépek és berendezések (növekedése)/csökkenése | (2 073 ) | (1 381 ) |
| Tőkemódszerrel elszámolt befektetések (növekedése)/csökkenése | (31) | (87) |
| Értékesíthető pénzügyi eszközök (növekedése)/csökkenése | (822) | (213) |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök (növekedés)/csökkenése | (0) | — |
| NETTÓ CASH FLOW | 6 914 | 4 126 |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek nettó növekedése/(csökkenése) | 6 914 | 4 126 |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év eleji állománya | 21 671 | 17 545 |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év végi állománya | 28 585 | 21 671 |

millió EUR

2016

2015

Az év gazdasági eredménye

Az év gazdasági eredménye

1 733

1 733

(13 033 )

(13 033 )

Működési tevékenységek

Működési tevékenységek

Amortizáció

Amortizáció

88

88

74

74

Értékcsökkenés

Értékcsökkenés

575

575

489

489

Kölcsönök (növekedése)/csökkenése

Kölcsönök (növekedése)/csökkenése

1 774

1 774

1 591

1 591

Előfinanszírozás állományának (növekedése)/csökkenése

Előfinanszírozás állományának (növekedése)/csökkenése

(314)

(314)

7 439

7 439

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések (növekedése)/csökkenése

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések (növekedése)/csökkenése

(1 297 )

(1 297 )

5 253

5 253

Készletek (növekedése)/csökkenése

Készletek (növekedése)/csökkenése

(26)

(26)

(10)

(10)

A nyugdíjakra és a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek növekedése/(csökkenése)

A nyugdíjakra és a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek növekedése/(csökkenése)

3 417

3 417

5 198

5 198

Céltartalékok növekedése/(csökkenése)

Céltartalékok növekedése/(csökkenése)

581

581

(253)

(253)

Pénzügyi kötelezettségek növekedése/(csökkenése)

Pénzügyi kötelezettségek növekedése/(csökkenése)

(2 351 )

(2 351 )

(977)

(977)

Szállítói kötelezettségek növekedése/(csökkenése)

Szállítói kötelezettségek növekedése/(csökkenése)

7 813

7 813

(10 989 )

(10 989 )

Passzív időbeli elhatárolások növekedése/(csökkenése)

Passzív időbeli elhatárolások növekedése/(csökkenése)

(821)

(821)

12 429

12 429

Nem készpénzes bevételként vett előző évi költségvetési többlet

Nem készpénzes bevételként vett előző évi költségvetési többlet

(1 349 )

(1 349 )

(1 435 )

(1 435 )

Egyéb nem készpénzes mozgások

Egyéb nem készpénzes mozgások

18

18

32

32

Beruházási tevékenységek

Beruházási tevékenységek

Az immateriális javak és az ingatlanok, gépek és berendezések (növekedése)/csökkenése

Az immateriális javak és az ingatlanok, gépek és berendezések (növekedése)/csökkenése

(2 073 )

(2 073 )

(1 381 )

(1 381 )

Tőkemódszerrel elszámolt befektetések (növekedése)/csökkenése

Tőkemódszerrel elszámolt befektetések (növekedése)/csökkenése

(31)

(31)

(87)

(87)

Értékesíthető pénzügyi eszközök (növekedése)/csökkenése

Értékesíthető pénzügyi eszközök (növekedése)/csökkenése

(822)

(822)

(213)

(213)

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök (növekedés)/csökkenése

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök (növekedés)/csökkenése

(0)

—

NETTÓ CASH FLOW

NETTÓ CASH FLOW

6 914

6 914

4 126

4 126

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek nettó növekedése/(csökkenése)

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek nettó növekedése/(csökkenése)

6 914

6 914

4 126

4 126

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év eleji állománya

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év eleji állománya

21 671

21 671

17 545

17 545

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év végi állománya

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év végi állománya

28 585

28 585

21 671

21 671

KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL

KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL

| millió EUR |
| --- |
| | Tartalékok (A) | Tagállamoktól lehívandó összegek (B) | Nettó eszközállomány=(A)+(B) |
| | Valós értékelés értékelési tartaléka | Egyéb tartalékok | Felhalmozott többlet/(hiány) | Az év gazdasági eredménye |
| EGYENLEG 2014.12.31-ÉN | 238 | 4 197 | (51 161 ) | (11 280 ) | (58 006 ) |
| A garanciaalap tartalékának változása | — | 189 | (189) | — | — |
| Valósérték-változások | 54 | — | — | — | 54 |
| Egyéb | — | 2 | (24) | — | (22) |
| A 2014. évi gazdasági eredmény allokációja | — | 3 | (11 283 ) | 11 280 | — |
| Tagállami hozzájárulásként elszámolt, 2014. évi költségvetési eredmény | — | — | (1 435 ) | — | (1 435 ) |
| Az év gazdasági eredménye | — | — | — | (13 033 ) | (13 033 ) |
| EGYENLEG 2015.12.31-ÉN | 292 | 4 390 | (64 091 ) | (13 033 ) | (72 442 ) |
| A garanciaalap tartalékának változása | — | 82 | (82) | — | — |
| Valósérték-változások | 33 | — | — | — | 33 |
| Egyéb | — | 39 | (54) | — | (15) |
| A 2015. évi gazdasági eredmény allokációja | — | 5 | (13 038 ) | 13 033 | — |
| Tagállami hozzájárulásként elszámolt, 2015. évi költségvetési eredmény | — | — | (1 349 ) | — | (1 349 ) |
| Az év gazdasági eredménye | — | — | — | 1 733 | 1 733 |
| EGYENLEG 2016.12.31-ÉN | 325 | 4 516 | (78 614 ) | 1 733 | (72 040 ) |

millió EUR

Tartalékok (A)

Tagállamoktól lehívandó összegek (B)

Nettó eszközállomány=(A)+(B)

Valós értékelés értékelési tartaléka

Egyéb tartalékok

Felhalmozott többlet/(hiány)

Az év gazdasági eredménye

EGYENLEG 2014.12.31-ÉN

EGYENLEG 2014.12.31-ÉN

238

238

4 197

4 197

(51 161 )

(51 161 )

(11 280 )

(11 280 )

(58 006 )

(58 006 )

A garanciaalap tartalékának változása

A garanciaalap tartalékának változása

—

189

189

(189)

(189)

—

—

Valósérték-változások

Valósérték-változások

54

54

—

—

—

54

54

Egyéb

Egyéb

—

2

2

(24)

(24)

—

(22)

(22)

A 2014. évi gazdasági eredmény allokációja

A 2014. évi gazdasági eredmény allokációja

—

3

3

(11 283 )

(11 283 )

11 280

11 280

—

Tagállami hozzájárulásként elszámolt, 2014. évi költségvetési eredmény

Tagállami hozzájárulásként elszámolt, 2014. évi költségvetési eredmény

—

—

(1 435 )

(1 435 )

—

(1 435 )

(1 435 )

Az év gazdasági eredménye

Az év gazdasági eredménye

—

—

—

(13 033 )

(13 033 )

(13 033 )

(13 033 )

EGYENLEG 2015.12.31-ÉN

EGYENLEG 2015.12.31-ÉN

292

292

4 390

4 390

(64 091 )

(64 091 )

(13 033 )

(13 033 )

(72 442 )

(72 442 )

A garanciaalap tartalékának változása

A garanciaalap tartalékának változása

—

82

82

(82)

(82)

—

—

Valósérték-változások

Valósérték-változások

33

33

—

—

—

33

33

Egyéb

Egyéb

—

39

39

(54)

(54)

—

(15)

(15)

A 2015. évi gazdasági eredmény allokációja

A 2015. évi gazdasági eredmény allokációja

—

5

5

(13 038 )

(13 038 )

13 033

13 033

—

Tagállami hozzájárulásként elszámolt, 2015. évi költségvetési eredmény

Tagállami hozzájárulásként elszámolt, 2015. évi költségvetési eredmény

—

—

(1 349 )

(1 349 )

—

(1 349 )

(1 349 )

Az év gazdasági eredménye

Az év gazdasági eredménye

—

—

—

1 733

1 733

1 733

1 733

EGYENLEG 2016.12.31-ÉN

EGYENLEG 2016.12.31-ÉN

325

325

4 516

4 516

(78 614 )

(78 614 )

1 733

1 733

(72 040 )

(72 040 )

MEGJEGYZÉSEK A PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOKHOZ

MEGJEGYZÉSEK A PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOKHOZ

1.   LÉNYEGES SZÁMVITELI POLITIKÁK

1.1.   JOGALAP ÉS SZÁMVITELI SZABÁLYOK

JOGALAP ÉS SZÁMVITELI SZABÁLYOK

A beszámoló elkészítése az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet), valamint e költségvetési rendelet alkalmazási szabályairól szóló, 2012. október 29-i 1268/2002/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletnek (HL L 362., 2012.12.31., 1. o.) megfelelően történik.

A költségvetési rendelet 143. cikkének megfelelően az EU a Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokon (IPSAS) alapuló eredményszemléletű számviteli szabályok alapján készíti el pénzügyi kimutatásait. A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott e számviteli szabályokat a konszolidációs körbe bevont valamennyi európai intézménynél és szervnél alkalmazni kell, hogy a pénzügyi kimutatások összeállítását és a konszolidáció menetének összehangolását illetően az elszámolásra, az értékelésre és a beszámoló bemutatására vonatkozóan egységes szabálykészlet kerüljön kidolgozásra.

1.2.   SZÁMVITELI ALAPELVEK

SZÁMVITELI ALAPELVEK

A pénzügyi kimutatások célja, hogy valamely gazdálkodó egység pénzügyi helyzetéről, teljesítményéről és cash flow-járól a felhasználók széles köre számára hasznos információt nyújtsanak. A közszektorbeli szervezetek esetében, mint például az Európai Unió, a célkitűzés konkrétabban a döntéshozatalhoz hasznos információk nyújtása, valamint annak szemléltetése, hogy a gazdálkodó egység el tud számolni a rábízott forrásokkal. E dokumentum a fenti célok szellemében készült.

A pénzügyi kimutatások elkészítésekor követendő átfogó megfontolások (illetve számviteli alapelvek) az 1. sz. uniós számviteli szabályban (Pénzügyi kimutatás) kerültek meghatározásra és megegyeznek az IPSAS 1 standardban bemutatottakkal, amelyek a következők: valós bemutatás, eredményszemlélet, folyamatosság, a bemutatás következetessége, lényegesség, összesítés, beszámítás és összehasonlító információk. A költségvetési rendelet 144. cikke szerint a pénzügyi jelentéstétel minőségi jellemzői a relevancia, a megbízhatóság, az összehasonlíthatóság és az érthetőség.

1.3.   KONSZOLIDÁLÁS

KONSZOLIDÁLÁS

A konszolidálás alkalmazási köre

A konszolidálás alkalmazási köre

Az EU összevont pénzügyi beszámolója magában foglalja az összes jelentős ellenőrzött gazdálkodó egységet (vagyis az uniós intézményeket – többek között a Bizottságot – és az uniós ügynökségeket), társult és közös vállalkozást. A konszolidálásba bevont gazdálkodó egységek teljes jegyzékét az uniós beszámoló 9. megjegyzése tartalmazza. Ez most 52 ellenőrzött gazdálkodó egységet és 1 társult vállalkozást foglal magában. Az olyan gazdálkodó egységeket, amelyek a konszolidálás alkalmazási körébe tartoznak, de amelyek az EU összevont pénzügyi beszámolójának egésze szempontjából nem lényegesek, nem kell bevonni a konszolidálásba, illetve nem kell tőkemódszerrel elszámolni, amennyiben az túlságosan idő- vagy költségigényes lenne az EU számára. Az említett gazdálkodó egységeket kisebb gazdálkodó egységként említjük, és külön felsorolásukat a 9. megjegyzés tartalmazza. 2016-ban 7 gazdálkodó egységet soroltak be kisebb gazdálkodó egységként.

9.

9.

Ellenőrzött gazdálkodó egységek

Ellenőrzött gazdálkodó egységek

Valamely gazdálkodó egységnek a konszolidálásba történő bevonására irányuló döntés az ellenőrzési elven alapul. Az ellenőrzött gazdálkodó egység olyan gazdálkodó egység, amelynek tekintetében az EU a szerepvállalása révén változó hasznokhoz jut vagy ilyen hasznokhoz joga van, és az érintett gazdálkodó egység feletti hatásköre révén befolyásolni tudja e hasznok jellegét és összegét. E hatáskörnek a jelenben gyakorolhatónak kell lennie, és kapcsolódnia kell a gazdálkodó egység releváns tevékenységeihez. Az ellenőrzött gazdálkodó egységek valamennyi tevékenységük tekintetében a konszolidációs körbe tartoznak. Az összevonás az ellenőrzés meglétének első napjától számítandó, és az ellenőrzés megszűnésének napján ér véget.

Az EU-n belül az ellenőrzésre utaló leggyakoribb jelek a következők: a gazdálkodó egység alapszerződések vagy másodlagos jogforrások alapján történő létrehozása, a gazdálkodó egység uniós költségvetésből való finanszírozása, szavazati jogok megléte az irányító testületekben, az Európai Számvevőszék általi pénzügyi ellenőrzés, valamint az Európai Parlament általi mentesítés. Minden egyes gazdálkodó egység tekintetében egyedileg értékelik, hogy a fent felsorolt kritériumok egyike vagy összessége elegendő-e az ellenőrzéshez.

E megközelítés alapján az uniós intézmények (az Európai Központi Bank kivételével) és ügynökségek (kivéve a korábbi 2. pillérbe tartozó ügynökségeket) az EU kizárólagos ellenőrzése alá tartozónak tekintendőek, ezért beletartoznak a konszolidációs körbe. Ezenkívül a felszámolás alatt álló Európai Szén- és Acélközösség (ESZAK) szintén ellenőrzött gazdálkodó egységnek tekintendő.

Az Európai Unió által ellenőrzött gazdálkodó egységek egymással szemben fennálló lényeges egyenlegei, valamint a közöttük létrejött lényeges tranzakciók kiszűrésre kerültek, ugyanakkor az ilyen jellegű tranzakciók nem realizált nyeresége/vesztesége nem jelentős, ezért nem került kiszűrésre.

Közös megállapodások

Közös megállapodások

A közös megállapodás olyan megállapodás, amely felett az EU és egy vagy több fél közös ellenőrzéssel rendelkezik. A közös ellenőrzés egy megállapodás felett gyakorolt ellenőrzés szerződésben rögzített megosztása, amely kizárólag akkor áll fenn, ha a lényeges tevékenységekkel kapcsolatos döntésekhez az ellenőrzésben részt vevő felek egyhangú hozzájárulása szükséges. A közös megállapodások vagy közös műveletek, vagy közös vállalkozások lehetnek. Amennyiben a közös megállapodások egy külön jogalanyként jönnek létre, és a közös megállapodás felei jogokkal rendelkeznek a megállapodás nettó eszközei felett, az ilyen közös megállapodás közös vállalkozásnak minősül. A közös vállalkozásokban való részesedés elszámolása a tőkemódszer használatával történik (lásd az 1.5.4. megjegyzést). Amennyiben a felek a megállapodás eszközei tekintetében jogokkal, kötelezettségei tekintetében kötelmekkel rendelkeznek, úgy a közös megállapodás közös műveletnek minősül. A közös műveletekben való érdekeltségéhez kapcsolódóan az EU a következőket tünteti fel pénzügyi kimutatásaiban: eszközeit és kötelezettséget, bevételeit és kiadásait, valamint a közösen ellenőrzött vagy felmerült eszközökből, kötelezettségekből, bevételekből és kiadásokból való részesedését.

1.5.4.

Társult vállalkozások

Társult vállalkozások

A társult vállalkozások felett az EU jelentős közvetett vagy közvetlen befolyással bír, ellenőrzéssel viszont nem rendelkezik. A jelentős befolyást általában akkor tekinthetjük létezőnek, ha az EU közvetlenül vagy közvetve a szavazati jogok több mint 20 %-át birtokolja. A társult vállalkozásokban való részesedés elszámolása a tőkemódszer használatával történik (lásd az 1.5.4. megjegyzést).

1.5.4.

A konszolidálásba be nem vont gazdálkodó egységek, amelyek vagyonát a Bizottság kezeli

A konszolidálásba be nem vont gazdálkodó egységek, amelyek vagyonát a Bizottság kezeli

Az EU személyzete közös betegségbiztosítási rendszerének alapjait, az Európai Fejlesztési Alapot, valamint a résztvevői garanciaalapot nevükben a Bizottság kezeli, de a pénzügyi kimutatásokba ezeket az egységeket nem vonják be, mivel nem állnak az EU ellenőrzése alatt.

1.4.   A BESZÁMOLÓKÉSZÍTÉS ALAPJA

A BESZÁMOLÓKÉSZÍTÉS ALAPJA

A pénzügyi kimutatásokat évente mutatják be. A számviteli év január 1-jén kezdődik és december 31-én ér véget.

1.4.1.   
  Alkalmazott pénznem és átváltási árfolyamok

Alkalmazott pénznem és átváltási árfolyamok

Funkcionális pénznem és a beszámolókészítés pénzneme

Funkcionális pénznem és a beszámolókészítés pénzneme

A pénzügyi kimutatások – eltérő rendelkezés hiányában – millió euróban készülnek, az euró az EU funkcionális és beszámolókészítési pénzneme.

Műveletek és egyenlegek

Műveletek és egyenlegek

A devizaügyletek elszámolása az ügylet napján érvényes árfolyamok felhasználásával euróban történik. A devizaügyletek kiegyenlítéséből és a devizában denominált monetáris eszközök és kötelezettségek év végi árfolyamokra való átszámításából keletkező árfolyamnyereségeket vagy -veszteségeket az eredménykimutatás tartalmazza. Az értékesíthető pénzügyi eszközként besorolt nem monetáris pénzügyi eszközök átszámítási különbözetei a valós értékelés értékelési tartalékában szerepelnek.

Eltérő átváltási módszerek vonatkoznak az ingatlanok, gépek, berendezések, valamint az immateriális javak értékelésére, euróra való átváltásuk a beszerzés napján érvényes árfolyamon történik.

A más pénznemben meghatározott monetáris eszközök és kötelezettségek év végi egyenlegeit az Európai Központi Bank (EKB) december 31-én érvényes árfolyamain számítják át euróra:

Euroátváltási árfolyamok

Euroátváltási árfolyamok

| Pénznem | 2016.12.31. | 2015.12.31. |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 |
| CZK | 27,0210 | 27,0230 |
| DKK | 7,4344 | 7,4626 |
| GBP | 0,8562 | 0,7340 |
| HRK | 7,5597 | 7,6380 |
| HUF | 309,8300 | 315,9800 |
| PLN | 4,4103 | 4,2639 |
| RON | 4,5390 | 4,5240 |
| SEK | 9,5525 | 9,1895 |
| CHF | 1,0739 | 1,0835 |
| JPY | 123,4000 | 131,0700 |
| USD | 1,0541 | 1,0887 |

Pénznem

2016.12.31.

2015.12.31.

BGN

BGN

1,9558

1,9558

1,9558

1,9558

CZK

CZK

27,0210

27,0210

27,0230

27,0230

DKK

DKK

7,4344

7,4344

7,4626

7,4626

GBP

GBP

0,8562

0,8562

0,7340

0,7340

HRK

HRK

7,5597

7,5597

7,6380

7,6380

HUF

HUF

309,8300

309,8300

315,9800

315,9800

PLN

PLN

4,4103

4,4103

4,2639

4,2639

RON

RON

4,5390

4,5390

4,5240

4,5240

SEK

SEK

9,5525

9,5525

9,1895

9,1895

CHF

CHF

1,0739

1,0739

1,0835

1,0835

JPY

JPY

123,4000

123,4000

131,0700

131,0700

USD

USD

1,0541

1,0541

1,0887

1,0887

1.4.2.   
  Becslések alkalmazása

Becslések alkalmazása

Az IPSAS-sal és az általánosan elfogadott számviteli elvekkel összhangban a pénzügyi kimutatások szükségszerűen magukban foglalnak olyan becsléseken és feltételezéseken alapuló összegeket, amelyeket a vezetés a rendelkezésre álló legmegbízhatóbb információk alapján állít fel. A jelentős becsült összegek közé tartoznak például – a teljesség igénye nélkül – a következők: munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek, céltartalékok, készletekkel és követelésekkel kapcsolatos pénzügyi kockázat, elhatárolt bevételek és kiadások, függő követelések és kötelezettségek, az immateriális javak és az ingatlanok, gépek, berendezések értékvesztésének mértéke, valamint a pénzügyi instrumentumokat érintő megjegyzésben kimutatott összegek. A tényleges eredmények eltérhetnek ezektől a becslésektől. A becslésekben bekövetkező változásokat abban az időszakban veszik figyelembe, amelyben ismertté válnak.

1.5.   MÉRLEG

MÉRLEG

1.5.1.   
  Immateriális javak

Immateriális javak

A vásárolt számítógépes szoftverlicenceket a halmozott amortizációval és az értékvesztés miatti veszteségekkel csökkentett eredeti bekerülési értéken mutatják ki. Az eszközök amortizációja a becsült hasznos élettartam (3-11 év) alatt lineárisan történik. Az immateriális javak becsült hasznos élettartama saját gazdasági élettartamuktól vagy egy adott megállapodásban meghatározott jogi élettartamuktól függ. A saját előállítású immateriális javak aktiválására akkor kerül sor, amikor az uniós számviteli szabályok vonatkozó kritériumai teljesülnek, és kizárólag a javak fejlesztési szakaszához kapcsolódnak. Az aktiválható költségek az eszköz fejlesztéséhez, elkészítéséhez és a vezetés igényeit figyelembe vevő üzembe helyezéséhez szükséges közvetlen költségeket foglalják magukban. A kutatási tevékenységekhez kapcsolódó költségeket, a nem aktiválható fejlesztési költségeket és a karbantartási költségeket kiadásként számolják el felmerülésükkor.

1.5.2.   
  Ingatlanok, gépek és berendezések

Ingatlanok, gépek és berendezések

Valamennyi ingatlan, gép és berendezés kimutatása a halmozott értékcsökkenéssel és értékvesztéssel csökkentett eredeti bekerülési értéken történik. A bekerülési érték az eszköz beszerzéséhez, befejezéséhez vagy átadásához közvetlenül hozzárendelhető kiadásokat foglalja magában.

A később felmerülő költségek az eszköz könyv szerinti értékében, vagy adott esetben külön eszközként kerülnek aktiválásra, de csak akkor, ha az eszközzel kapcsolatos jövőbeli gazdasági hasznokat vagy szolgáltatáspotenciált valószínűsíthetően az EU élvezi, és az eszköz költségét megbízhatóan lehet mérni. A javítási és karbantartási költségek az eredménykimutatásban kerülnek elszámolásra abban a költségvetési időszakban, amelyben felmerültek.

A földterületekre és a műalkotásokra nem számolnak el értékcsökkenési leírást, mivel határozatlan élettartammal rendelkezőknek tekintendők. A befejezetlen beruházásokra nem számolnak el értékcsökkenési leírást, mivel ezek az eszközök még nem felhasználhatók. A többi eszköz értékcsökkenési leírása a becsült hasznos élettartam során lineáris módszerrel történik, a következők szerint:

| Eszköztípus | Lineáris leírási kulcsok |
| --- | --- |
| Épületek | 4 % – 10 % |
| Világűrbe telepített eszközök | 8 % – 20 % |
| Gépek és berendezések | 10 % – 25 % |
| Bútorok és járművek | 10 % – 25 % |
| Számítástechnikai berendezések | 25 % – 33 % |
| Egyéb | 10 % – 33 % |

Eszköztípus

Lineáris leírási kulcsok

Épületek

Épületek

4 % – 10 %

4 % – 10 %

Világűrbe telepített eszközök

Világűrbe telepített eszközök

8 % – 20 %

8 % – 20 %

Gépek és berendezések

Gépek és berendezések

10 % – 25 %

10 % – 25 %

Bútorok és járművek

Bútorok és járművek

10 % – 25 %

10 % – 25 %

Számítástechnikai berendezések

Számítástechnikai berendezések

25 % – 33 %

25 % – 33 %

Egyéb

Egyéb

10 % – 33 %

10 % – 33 %

Az eszközök elidegenítésének nyeresége, illetve vesztesége az értékesítéssel kapcsolatos kiadásokkal csökkentett bevételnek és az elidegenített eszköz könyv szerinti értékének a különbözetéből adódik, és az eredménykimutatásban szerepel.

Lízingek

Lízingek

Pénzügyi lízingként kerülnek besorolásra azok a tárgyieszköz-lízingek, amelyeknél a tulajdonjoggal járó valamennyi kockázatot és előnyt alapvetően az EU viseli. A pénzügyi lízingek aktiválása a lízing kezdőidőpontjában a lízingbe vett eszköz valós értéke és a minimális lízingfizetések jelenértéke közül az alacsonyabbik értéken történik. A pénzügyi lízing díjának kamattartalmát a lízingidőszak alatt a ráfordítások között számolják el, a fennálló egyenlegre alkalmazott azonos időszaki kamatlábbal. A bérleti kötelezettségek – a finanszírozási költségek nélkül – a (hosszú és rövid lejáratú) pénzügyi kötelezettségek között szerepelnek. A finanszírozási költség kamattartalmát a lízingidőszak alatt az eredménykimutatásban számolják el oly módon, hogy a kötelezettség fennálló egyenlegére minden időszakban azonos időszaki kamatláb jusson. A pénzügyi lízing keretében tartott eszközök értékcsökkenési leírását az eszköz hasznos élettartama és a lízing időtartama közül a rövidebbik időszak során számolják el.

Operatív lízingnek minősülnek azok a lízingek, amelyeknél a tulajdonjogban rejlő kockázatok és előnyök jelentős hányada a lízingbeadónál marad. Az operatív lízing díjait a lízing időtartama alatt lineáris módszerrel ráfordításként számolják el az eredménykimutatásban.

1.5.3.   
  Nem pénzügyi eszközök értékvesztése

Nem pénzügyi eszközök értékvesztése

A határozatlan hasznos élettartammal rendelkező eszközökre nem számolnak el amortizációt/értékcsökkenést, az értékvesztés szükségességét pedig évente vizsgálják meg. Az amortizáció/értékcsökkenés tárgyát képező eszközöknél minden esetben sor kerül az értékvesztés szükségességének vizsgálatára, amikor bizonyos események vagy a körülmények változásai azt jelzik, hogy a könyv szerinti érték esetleg már nem térül meg. Az értékvesztés miatti veszteség az az összeg, amennyivel az eszköz könyv szerinti értéke magasabb, mint annak megtérülő értéke. A megtérülő érték az eszköz értékesítési költségekkel csökkentett valós értéke és használati értéke közül a magasabbik.

Az immateriális javak és az ingatlanok, gépek és berendezések maradványértékét és hasznos élettartamát évente legalább egyszer felülvizsgálják és szükség esetén módosítják. Az eszköz könyv szerinti értékét azonnal a megtérülő értékére írják le, ha az eszköz könyv szerinti értéke meghaladja annak becsült megtérülő értékét. Amennyiben a korábbi években elszámolt értékvesztés okai már nem állnak fenn, az értékvesztés miatti veszteségeket ennek megfelelően visszaírják.

1.5.4.   
  Tőkemódszerrel elszámolt befektetések

Tőkemódszerrel elszámolt befektetések

Társult vállalkozásokban és közös vállalkozásokban való részesedés

Társult vállalkozásokban és közös vállalkozásokban való részesedés

A befektetéseket a tőkemódszerrel veszik figyelembe a konszolidáció során, kezdeti elszámolásuk bekerülési értéken történik. Az EU-nak e befektetésekben való érdekeltségét az eredménykimutatás tartalmazza, míg a tartalékok változásaiból való részesedése a valós értékelés értékelési tartalékában a nettó eszközökben kerül kimutatásra. A pénzügyi kimutatásokban a befektetés mérlegfordulónapkori könyv szerinti értékét a kezdeti bekerülési érték és valamennyi változás (további hozzájárulások, részesedés a gazdasági eredményekből és a tartalék változásaiból, értékvesztés, valamint osztalékok) összege adja. A befektetésből kapott osztalék csökkenti az eszköz könyv szerinti értékét.

Ha a tőkemódszerrel elszámolt befektetés veszteségéből az EU-ra jutó rész eléri vagy meghaladja az EU-nak a befektetésben lévő érdekeltségét, az EU a további veszteségekben való részesedésének megjelenítését abbahagyja (meg nem jelenített veszteségek). Ha az EU érdekeltsége nullára lecsökkent, további veszteséget és kötelezettséget csak akkor jelenítenek meg, ha az EU-nak jogi vagy vélelmezett kötelme áll fenn, vagy kifizetést teljesített a gazdálkodó egység nevében.

Amennyiben értékvesztés jelei mutatkoznak, azt le kell írni az alacsonyabb megtérülő értékre. A megtérülő érték fogalmának magyarázatát az 1.5.3. megjegyzés tartalmazza. Amennyiben az értékvesztés oka egy későbbi időpontban már nem áll fenn, az értékvesztés miatti veszteséget arra a könyv szerinti értékre írják vissza, amelyet akkor határoztak volna meg, ha semmilyen értékvesztés miatti veszteséget nem tüntettek volna fel.

1.5.3.

Az EU nem törekszik jelentős befolyás gyakorlására olyan esetekben, amikor legalább 20 %-os részesedéssel rendelkezik egy befektetési alapban. Az ilyen alapokat emiatt pénzügyi instrumentumként kezelik és értékesíthető pénzügyi eszközként sorolják be.

A kisebb gazdálkodó egységként besorolt társult vállalkozások és közös vállalkozások elszámolása nem a tőkemódszer használatával történik. Az említett gazdálkodó egységhez való uniós hozzájárulásokat költségként számolják el az időszakra.

1.5.5.   
  Pénzügyi eszközök

Pénzügyi eszközök

Besorolás

Besorolás

Az EU a következő kategóriákba sorolja be pénzügyi eszközeit: az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök, kölcsönök és követelések, lejáratig tartandó befektetések; és értékesíthető pénzügyi eszközök. A pénzügyi instrumentumok besorolását a kezdeti megjelenítés időpontjában határozzák meg, és minden egyes mérlegfordulónapkor felülvizsgálják.

i.   Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Ebbe a kategóriába kerül a pénzügyi eszköz, ha alapvetően rövid távú értékesítési céllal szerezték be, vagy ha az EU akként jelöli meg. A származtatott termékeket szintén ebbe a kategóriába sorolják be. Az e kategóriába tartozó eszközök forgóeszköznek minősülnek, ha a mérleg fordulónapját követő 12 hónapon belül várhatóan értékesítik őket.

ii.   Kölcsönök és követelések

Kölcsönök és követelések

A kölcsönök és követelések aktív piacon nem jegyzett nem származtatott pénzügyi eszközök, amelyeknél a fizetési összegek rögzítettek vagy meghatározhatók. Akkor merülnek fel, amikor az EU az adósnak közvetlenül pénzeszközt, árut vagy szolgáltatást biztosít anélkül, hogy szándékában állna a követeléssel kereskedni, vagy abban az esetben, ha egy garanciaszerződés keretében az EU által teljesített kifizetést követően az EU-ra engedményezik az eredeti hitelező jogait. A mérlegfordulónapot követő 12 hónapon belül esedékes kifizetéseket forgóeszközként sorolják be. A mérlegfordulónapot követő 12 hónapon túl esedékes kifizetéseket befektetett eszközként sorolják be. A kölcsönök és követelések közé tartoznak a három hónapnál hosszabb eredeti futamidejű lekötött betétek is.

iii.   Lejáratig tartandó befektetések

Lejáratig tartandó befektetések

A lejáratig tartandó befektetések rögzített vagy meghatározható fizetési összegű és rögzített lejáratú nem származékos pénzügyi eszközök, amelyeket az EU határozottan a lejáratig kíván és képes is megtartani. E pénzügyi évben az EU nem rendelkezett ebbe a kategóriába tartozó befektetéssel.

iv.   Értékesíthető pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

Az értékesíthető pénzügyi eszközök olyan nem származtatott eszközök, amelyeket ebbe a kategóriába tartozóként jelöltek meg, vagy amelyeket a többi kategória egyikébe sem soroltak be. Befektetett eszközként vagy forgóeszközként sorolják be őket, attól függően, hogy az EU várhatóan milyen időtartamig tartja ezeket, amely általában a lejárati időpont. Szintén az értékesíthető pénzügyi eszközökhöz sorolják a nem konszolidált gazdálkodó egységekben történő részesedésszerzéseket, illetve a tőkemódszertől eltérő módszerrel értékelt befektetéseket (például a kockázatitőke-műveleteket), valamint az egyéb tőketípusú befektetéseket.

Kezdeti megjelenítés és értékelés

Kezdeti megjelenítés és értékelés

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök, a lejáratig tartandó és az értékesíthető eszközök beszerzésének és értékesítésének megjelenítése az üzletkötés időpontjában történik, tehát azon a napon, amikor az EU kötelezettséget vállal az adott eszköz megvásárlására vagy értékesítésére. A pénzeszköz-egyenértékeseket és kölcsönöket abban az időpontban veszik számviteli nyilvántartásba, amikor a kölcsönvevőnek pénzátutalást teljesítenek. A pénzügyi instrumentumokat kezdetben valós értéken jelenítik meg. A nem az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök kezdeti megjelenítése az ügyleti költségekkel növelt valós értéken történik. Az eredménnyel szemben valós értéken értékeltként nyilvántartott pénzügyi eszközök kezdeti megjelenítése valós értéken történik, az ügyleti költségeket pedig az eredménykimutatásban számolják el.

A pénzügyi eszköz kezdeti megjelenítéskori valós értéke rendszerint az ügyleti ár (azaz a kapott ellenérték valós értéke), hacsak az adott instrumentum valós értékét nem lehet más, ugyanazon instrumentumra kötött, megfigyelhető aktuális piaci tranzakciókkal való összehasonlítás útján megállapítani, vagy pedig olyan értékelési technika útján, amelynek a változói csak megfigyelhető piacokról származó adatokat tartalmaznak (például néhány származtatott ügylet esetében). Amikor azonban a hosszú lejáratú kölcsön után nem számítanak fel kamatot, vagy a kamat a piaci feltételeknél kedvezőbb, a pénzügyi eszköz valós értéke megbecsülhető az összes jövőbeli pénzbevétel jelenértékeként, ahol az alkalmazott diszkont-kamatláb egy hasonló hitelminősítésű kibocsátó hasonló instrumentumára vonatkozó piaci kamatláb.

A nyújtott kölcsönöket nominális összegükön értékelik, amelyet a kölcsön valós értékének tekintenek. Ennek oka a következő:

| — | Az EU hitelezési tevékenységének „piaci környezete” nagyon egyedi és különbözik a kereskedelmi kötvények vagy államkötvények kibocsátására használt tőkepiactól. Mivel ezen a piacon a hitelnyújtóknak lehetőségük nyílik alternatív befektetéseket választani, az alternatív lehetőség beépül a piaci árba. Ez az alternatív befektetésekre vonatkozó lehetőség azonban az EU esetében nem áll fenn, mert az EU nem fektethet be a tőkepiacokon; hitelt csak ugyanolyan kamatlábbal történő hitelnyújtás céljából vesz fel. Ez azt jelenti, hogy a hitelbe nyújtott összegek esetében az EU számára nem áll rendelkezésre alternatív hitelnyújtási vagy befektetési opció. Így tehát nincs alternatív költség és ezért nincs alapja a piaci kamatlábbal való összehasonlításnak. A piacot tulajdonképpen az EU hitelezési tevékenysége önmagában képviseli. Lényegében, mivel az alternatívköltség-opció nem alkalmazható, a piaci ár nem tükrözi hűen az EU hitelezési műveleteinek lényegét. Ezért nem helyénvaló, ha az EU hitelezési tevékenységének valós értékét a kereskedelmi kötvények vagy államkötvények alapján határozzuk meg. |
| --- | --- |

—

Az EU hitelezési tevékenységének „piaci környezete” nagyon egyedi és különbözik a kereskedelmi kötvények vagy államkötvények kibocsátására használt tőkepiactól. Mivel ezen a piacon a hitelnyújtóknak lehetőségük nyílik alternatív befektetéseket választani, az alternatív lehetőség beépül a piaci árba. Ez az alternatív befektetésekre vonatkozó lehetőség azonban az EU esetében nem áll fenn, mert az EU nem fektethet be a tőkepiacokon; hitelt csak ugyanolyan kamatlábbal történő hitelnyújtás céljából vesz fel. Ez azt jelenti, hogy a hitelbe nyújtott összegek esetében az EU számára nem áll rendelkezésre alternatív hitelnyújtási vagy befektetési opció. Így tehát nincs alternatív költség és ezért nincs alapja a piaci kamatlábbal való összehasonlításnak. A piacot tulajdonképpen az EU hitelezési tevékenysége önmagában képviseli. Lényegében, mivel az alternatívköltség-opció nem alkalmazható, a piaci ár nem tükrözi hűen az EU hitelezési műveleteinek lényegét. Ezért nem helyénvaló, ha az EU hitelezési tevékenységének valós értékét a kereskedelmi kötvények vagy államkötvények alapján határozzuk meg.

| — | Továbbá, mivel nincs olyan aktív piac vagy hasonló műveletek, amivel össze lehetne hasonlítani, az EU által az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus, a fizetésimérleg-támogatás és más ilyen jellegű kölcsönök alapján történő hitelezési tevékenységének valós értékelésére alkalmazott kamatlábnak a felszámított kamatlábnak kell lennie. |
| --- | --- |

—

Továbbá, mivel nincs olyan aktív piac vagy hasonló műveletek, amivel össze lehetne hasonlítani, az EU által az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus, a fizetésimérleg-támogatás és más ilyen jellegű kölcsönök alapján történő hitelezési tevékenységének valós értékelésére alkalmazott kamatlábnak a felszámított kamatlábnak kell lennie.

| — | Ezenfelül e kölcsönök vonatkozásában, viszonossági jellegükből adódóan kompenzációs hatások érvényesülnek a nyújtott és a felvett kölcsönök között. A nyújtott kölcsön tényleges kamata így megegyezik a kapcsolódó felvett kölcsön effektív kamatlábával. Az Európai Uniónál felmerülő, majd a kölcsön kedvezményezettjére továbbterhelt ügyleti költségeket közvetlenül az eredménykimutatásban jelenítik meg. |
| --- | --- |

—

Ezenfelül e kölcsönök vonatkozásában, viszonossági jellegükből adódóan kompenzációs hatások érvényesülnek a nyújtott és a felvett kölcsönök között. A nyújtott kölcsön tényleges kamata így megegyezik a kapcsolódó felvett kölcsön effektív kamatlábával. Az Európai Uniónál felmerülő, majd a kölcsön kedvezményezettjére továbbterhelt ügyleti költségeket közvetlenül az eredménykimutatásban jelenítik meg.

A pénzügyi instrumentumok kivezetésre kerülnek, ha a befektetések cash flow-ihoz való jogok lejártak vagy azokat átadták, és az EU a tulajdonjoggal járó valamennyi kockázatot és előnyt lényegileg átadta egy másik félnek.

Későbbi értékelés

Későbbi értékelés

| i. | Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközöket a későbbiekben valós értéken mutatják ki. „Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök” kategória valós értéke változásaiból eredő nyereségek és veszteségek az eredménykimutatásban szerepelnek abban az időszakban, amelyben felmerültek. |
| --- | --- |

i.

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközöket a későbbiekben valós értéken mutatják ki. „Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök” kategória valós értéke változásaiból eredő nyereségek és veszteségek az eredménykimutatásban szerepelnek abban az időszakban, amelyben felmerültek.

| ii. | A kölcsönök és követelések kimutatása amortizált bekerülési értéken történik az effektívkamatláb-módszer alkalmazásával. A felvett hitelekre nyújtott kölcsönök esetén ugyanaz az effektív kamatláb alkalmazandó a nyújtott és a felvett kölcsönökre is, mivel ezek jellemzőiket tekintve back-to-back műveletek, a feltételeik és összegeik közötti különbségek nem lényegesek. Az Európai Uniónál felmerülő, majd a kölcsön kedvezményezettjére továbbterhelt ügyleti költségeket közvetlenül az eredménykimutatásban jelenítik meg. |
| --- | --- |

ii.

A kölcsönök és követelések kimutatása amortizált bekerülési értéken történik az effektívkamatláb-módszer alkalmazásával. A felvett hitelekre nyújtott kölcsönök esetén ugyanaz az effektív kamatláb alkalmazandó a nyújtott és a felvett kölcsönökre is, mivel ezek jellemzőiket tekintve back-to-back műveletek, a feltételeik és összegeik közötti különbségek nem lényegesek. Az Európai Uniónál felmerülő, majd a kölcsön kedvezményezettjére továbbterhelt ügyleti költségeket közvetlenül az eredménykimutatásban jelenítik meg.

| iii. | A lejáratig tartott eszközök kimutatása amortizált bekerülési értéken történik az effektívkamatláb-módszer alkalmazásával. Az EU jelenleg nem rendelkezik lejáratig tartott befektetéssel. |
| --- | --- |

iii.

A lejáratig tartott eszközök kimutatása amortizált bekerülési értéken történik az effektívkamatláb-módszer alkalmazásával. Az EU jelenleg nem rendelkezik lejáratig tartott befektetéssel.

| iv. | Az értékesíthető pénzügyi eszközöket a későbbiekben valós értéken tartják nyilván. Az értékesíthető pénzügyi eszközök valós értékének változásaiból származó nyereséget és veszteséget a valós értékelés értékelési tartalékában mutatják ki, kivéve a nem monetáris pénzügyi eszközök átszámítási különbözeteit, amelyeket az eredménykimutatásban tüntetnek fel. Az értékesíthető pénzügyi eszközként besorolt eszközök kivezetésekor vagy értékvesztésekor a korábban a valós értékelés értékelési tartalékában megjelenített valósérték-kiigazítások kumulált összegét az eredménykimutatásban jelenítik meg. Az értékesíthető pénzügyi eszközök effektívkamatláb-módszerrel számított kamatát az eredménykimutatásban jelenítik meg. Az értékesíthető tőkeinstrumentumok utáni osztalék megjelenítésére akkor kerül sor, amikor megállapítják az EU osztalékhoz való jogát. |
| --- | --- |

iv.

Az értékesíthető pénzügyi eszközöket a későbbiekben valós értéken tartják nyilván. Az értékesíthető pénzügyi eszközök valós értékének változásaiból származó nyereséget és veszteséget a valós értékelés értékelési tartalékában mutatják ki, kivéve a nem monetáris pénzügyi eszközök átszámítási különbözeteit, amelyeket az eredménykimutatásban tüntetnek fel. Az értékesíthető pénzügyi eszközként besorolt eszközök kivezetésekor vagy értékvesztésekor a korábban a valós értékelés értékelési tartalékában megjelenített valósérték-kiigazítások kumulált összegét az eredménykimutatásban jelenítik meg. Az értékesíthető pénzügyi eszközök effektívkamatláb-módszerrel számított kamatát az eredménykimutatásban jelenítik meg. Az értékesíthető tőkeinstrumentumok utáni osztalék megjelenítésére akkor kerül sor, amikor megállapítják az EU osztalékhoz való jogát.

Az aktív piacokon jegyzett befektetések valós értékei az aktuális vételi áron alapulnak. Az EU a nem aktív piacú pénzügyi eszközök (valamint a tőzsdén nem jegyzett értékpapírok és a tőzsdén kívüli derivatívák) esetében értékelési technika alkalmazásával állapítja meg a valós értéket. Ilyen technika a szokásos piaci feltételek szerint lebonyolított legutóbbi ügyletek felhasználása, a lényegében megegyező egyéb instrumentumok alapul vétele, a diszkontált cash flow-elemzés, az opciós árazási modellek és a piaci résztvevők által általában alkalmazott egyéb értékelési technikák.

Az értékesíthető pénzügyi eszközként besorolt, a kockázatitőke-alapokban lévő, aktív piacon jegyzett piaci árral nem rendelkező befektetések értékelése az elszámolható nettó eszközértéken történik, amelyet valós értékükkel egyenlőnek tekintenek.

Azokban az esetekben, amikor az aktív piacon jegyzett piaci árral nem rendelkező tőkeinstrumentumokban lévő befektetések valós értékét nem lehet megbízhatóan mérni, akkor e befektetéseket az értékvesztéssel csökkentett bekerülési értéken értékelik.

Pénzügyi eszközök értékvesztése

Pénzügyi eszközök értékvesztése

Az EU minden egyes mérlegfordulónapkor megvizsgálja, hogy egy adott pénzügyi eszköz értékvesztését indokolják-e objektív tények. A pénzügyi eszközre nézve akkor és csak akkor merül fel, illetve számolandó el értékvesztési veszteség, ha objektív bizonyítékai vannak az eszköz kezdeti megjelenítését követően bekövetkezett egy vagy több esemény által eredményezett értékvesztésnek, és a veszteséggel járó esemény(ek) megbízhatóan becsülhető hatással van(nak) a pénzügyi eszköz becsült jövőbeli cash flow-ira.

a)   Amortizált bekerülési értéken nyilvántartott eszközök

Amortizált bekerülési értéken nyilvántartott eszközök

Ha a kölcsönök és követelések vagy az amortizált bekerülési értéken nyilvántartott lejáratig tartandó befektetések értékvesztésének bekövetkeztére nézve objektív bizonyítékok vannak, a veszteség összege az eszköz könyv szerinti értéke és a pénzügyi eszköz eredeti effektív kamatlábával diszkontált (jövőbeli hitelveszteségeket nem tartalmazó) becsült jövőbeli cash flow-k jelenértéke közötti különbségnek felel meg. Az eszköz könyv szerinti értékét csökkentik, a veszteség összegét pedig az eredménykimutatásban jelenítik meg. Ha a kölcsön vagy a lejáratig tartandó befektetés változó kamatlábú, az esetleges értékvesztések értékelésének diszkont kamatlába a szerződés szerint meghatározott folyó effektív kamatlábnak felel meg. Egy biztosítékkal fedezett pénzügyi eszközből származó jövőbeli cash flow-k becsült jelenértékének kiszámítása figyelembe veszi a biztosíték érvényesítéséből származó cash flow-kat, levonva a biztosíték megszerzésének és értékesítésének a költségeit, akár valószínű a biztosíték érvényesítése, akár nem. Ha az értékvesztés összege egy későbbi időszakban csökken, és a csökkenést objektíven olyan eseményhez lehet kötni, amely az értékvesztés megjelenítése után következett be, a korábban elszámolt értékvesztést az eredménykimutatásban visszaírják.

b)   Valós értéken nyilvántartott eszközök

Valós értéken nyilvántartott eszközök

Az értékesíthető pénzügyi eszközként besorolt részesedésszerzések esetén az értékvesztés megállapításakor azt vizsgálják, hogy az értékpapír valós értéke jelentős mértékben, illetve tartósan a bekerülési értéke alá csökkent-e. Ha az értékesíthető pénzügyi eszközöknél bizonyíték van ez utóbbira nézve, a halmozott veszteséget – amely az akvizíciós költség és az eredménykimutatásban az adott pénzügyi eszközzel kapcsolatban korábban megjelenített értékvesztéssel csökkentett aktuális valós érték különbségének felel meg – kivezetik a tartalékokból és az eredménykimutatásban jelenítik meg. Az eredménykimutatásban a tőkeinstrumentumokkal kapcsolatban megjelenített értékvesztések sztornírozása nem az eredménykimutatáson keresztül történik. Ha egy későbbi időszakban az értékesíthető pénzügyi eszközként besorolt adósságinstrumentum valós értéke emelkedik, és a növekedést objektíven olyan eseményhez lehet kötni, amely az értékvesztés megjelenítése után következett be, az értékvesztést az eredménykimutatáson keresztül sztornírozzák.

1.5.6.   
  Készletek

Készletek

A készleteket a bekerülési érték és a nettó realizálható érték közül az alacsonyabbikon mutatják ki. A bekerülési érték meghatározása a FIFO módszerrel történik. A késztermékek, valamint a befejezetlen termelés és félkész termékek bekerülési értéke a nyersanyag-ráfordítást, a közvetlen munkaerőköltségeket, az egyéb közvetlenül hozzárendelhető költségeket és a termeléshez kapcsolódó (a szokásos működési kapacitáson alapuló) általános költségeket foglalja magában. A nettó realizálható érték a befejezéssel és értékesítéssel kapcsolatos kiadásokkal csökkentett becsült értékesítési ár (szokásos üzletmenet során). Amennyiben a készleteket azzal a céllal tartják, hogy azokhoz a nagyközönség díjmentesen vagy jelképes díj ellenében juthasson, értékelésük a bekerülési érték és a folyóáras pótlási érték közül a kisebbiken történik. A folyóáras pótlási érték az a költség, amely az EU számára merülne fel az eszköz beszámolókészítési időpontban való beszerzésekor.

1.5.7.   
  Előfinanszírozási összegek

Előfinanszírozási összegek

Az előfinanszírozás olyan kifizetés, amelynek célja, hogy pénzelőleget (pénztárkészletet) biztosítson a kedvezményezettnek. Az előfinanszírozást az egyedi szerződésben, határozatban, megállapodásban vagy alap-jogiaktusban meghatározott időszak során több kifizetésre is fel lehet osztani. Az előleget vagy pénztárkészletet a megállapodásban rögzített időszak során fel kell használni arra a célra, amire nyújtották, vagy vissza kell fizetni. Amennyiben a kedvezményezettnél nem merülnek fel elszámolható kiadások, köteles az előfinanszírozási előleget visszafizetni az EU-nak. Az előfinanszírozás összegét (teljes egészében vagy részben) csökkenthetik az elfogadott (kiadásként lekönyvelt) elszámolható költségek.

A későbbi mérlegfordulónapokon az előfinanszírozás értéke megfelel a mérlegben kezdetben megjelenített összeg(ek)nek, csökkentve az időszak során felmerült elszámolható költségekkel (adott esetben ideértve a becsült összegeket is).

Az előfinanszírozás utáni kamat megjelenítése a megfelelő megállapodás rendelkezéseinek megfelelően a kamat realizálásakor történik. Év végén a legmegbízhatóbb információra alapozva becslést készítenek az elhatárolt kamatbevételről és azt szerepeltetik a mérlegen.

A tagállamok részére fizetett egyéb olyan előlegeket, amelyek a tagállamok által a kedvezményezettjeik részére teljesített előlegek EU általi visszatérítéséből származnak (beleértve a megosztott irányítás alá tartozó finanszírozási eszközöket), eszközként jelenítik meg az előfinanszírozási megnevezés alatt. A tagállamok részére fizetett egyéb előlegeket ezt követően a mérlegben eredetileg megjelenített összegen értékelik, amelyet csökkentenek a végső kedvezményezetteknél felmerült elszámolható kiadások észszerű és támogatható feltételezések alapján kiszámolt legjobb becslésével.

Az Európai Fejlesztési Alap vagy egyéb, a konszolidálásba be nem vont gazdálkodó egység vagyonkezelői alapjainak nyújtott uniós hozzájárulásokat szintén előfinanszírozásként sorolják be, mivel céljuk, hogy pénztárkészletet biztosítsanak a vagyonkezelői alap részére, hogy az a vagyonkezelői alap célkitűzései értelmében meghatározott egyedi tevékenységeket tudjon finanszírozni. A vagyonkezelői alapoknak nyújtott uniós hozzájárulásokat az uniós hozzájárulás eredeti összegén értékelik, amelyet csökkentenek a vagyonkezelői alapnál a beszámolási időszak során felmerült és az alapul szolgáló megállapodásnak megfelelően az uniós hozzájáruláshoz allokált elszámolható kiadásokkal, beleértve adott esetben becsült összegeket is.

1.5.8.   
  Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések

Mivel az uniós számviteli szabályok a visszterhes ügyletek és a nem visszterhes ügyletek elkülönített bemutatását írják elő, a beszámoló elkészítéséhez a követeléseket visszterhes ügyletből származóként, a behajtható követeléseket pedig nem szerződésből eredő nem visszterhes ügyletből származóként határozzuk meg (amikor az EU értéket kap egy másik gazdálkodó egységtől anélkül, hogy cserébe közvetlenül hozzávetőleg ugyanolyan értéket nyújtana – például tagállamoktól származó, saját forrásokhoz kapcsolódó behajtható követelések).

A visszterhes ügyletekből származó követelések megfelelnek a pénzügyi eszközök fogalommeghatározásának, így a kölcsönök és követelések alá vannak besorolva és ennek megfelelően értékelik azokat (lásd az 1.5.5. megjegyzést). A pénzügyi eszközöket érintő megjegyzésekben a visszterhes ügyletekből származó követelésekre vonatkozó közzétételek tartalmazzák a visszterhes ügyletekből származó aktív időbeli elhatárolásokat, mivel azok nem lényegesek.

1.5.5.

A nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követeléseket az értékvesztési leírásokkal csökkentett (kamatokkal és büntetésekkel kiigazított) eredeti összegen tartják nyilván. A nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések értékvesztési leírására akkor kerül sor, ha objektív bizonyítékok vannak arra nézve, hogy az EU nem fogja tudni beszedni a nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések eredeti feltételei szerint esedékes valamennyi összeget. A leírás összege az eszköz könyv szerinti értéke és a megtérülő érték közötti különbözetnek felel meg. A leírás összegét az eredménykimutatásban jelenítik meg. A kinnlévő, de egyedi leírással még nem érintett beszedési megbízások esetében általános leírás megjelenítésére kerül sor a korábbi tapasztalatok alapján. Lásd az 1.5.14. megjegyzést, amely az év végén elszámolt elhatárolt bevételek kezelésére vonatkozik. A nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelésként feltüntetett és kimutatott összegek nem pénzügyi eszközök, mivel nem olyan szerződésből származnak, amely pénzügyi kötelezettséget vagy tőkeinstrumentumot keletkeztetne. A pénzügyi kimutatások megjegyzéseiben azonban a nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követeléseket adott esetben a visszterhes ügyletekből származó követelésekkel együtt mutatják ki.

1.5.14.

1.5.9.   
  Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

A pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek pénzügyi eszközök, és magukban foglalják a következőket: a készpénz, a bankoknál elhelyezett látra szóló vagy felmondásos betétek, valamint a három hónapos vagy annál rövidebb eredeti lejárattal rendelkező rövid lejáratú, magas likviditású egyéb befektetések.

1.5.10.   
  Nyugdíj és egyéb munkavállalói juttatások

Nyugdíj és egyéb munkavállalói juttatások

Nyugdíjkötelezettségek

Nyugdíjkötelezettségek

Az EU meghatározott nyugdíjjuttatási programokat működtet. A munkavállalók fizetéséből levont hozzájárulás e juttatások becsült költségeinek egyharmadát teszi ki – a kötelezettséget azonban nem finanszírozzák. A meghatározott nyugdíjjuttatási programokkal kapcsolatos kötelezettség mérlegben kimutatott értéke a meghatározott juttatási kötelem mérlegfordulónapi – a programeszközök valós értékével csökkentett – jelenértékével egyenlő. A meghatározott juttatási kötelem értékét biztosításmatematikusok számítják ki a kivetített jóváírási egység módszer alkalmazásával. A meghatározott juttatási kötelem jelenértékét a becsült jövőbeli pénzeszköz-kiáramlások diszkontálásával határozzák meg, ahol a diszkonttényező azon pénznemben meghatározott államkötvények kamatlábainak felel meg, amelyben a juttatásokat fogják kifizetni és amelyek lejárati feltételei közelítik a szóban forgó nyugdíjkötelezettség feltételeit.

A tapasztalati módosításokból és az aktuáriusi feltételezések változásaiból adódó aktuáriusi nyereségeket és veszteségeket közvetlenül az eredménykimutatásban jelenítik meg. A múltbeli szolgálat költségeit közvetlenül az eredménykimutatásokban mutatják ki, kivéve, ha a nyugdíjprogram változtatásait ahhoz kötik, hogy az alkalmazottak egy meghatározott ideig szolgálatban maradjanak (megszolgálási időszak). Ebben az esetben a múltbeli szolgálat költségeinek amortizációja a megszolgálási időszakban lineárisan történik.

Munkaviszony megszűnése utáni betegbiztosítási juttatások

Munkaviszony megszűnése utáni betegbiztosítási juttatások

Az EU az egészségügyi kiadások visszatérítése révén nyújt egészségügyi juttatásokat munkavállalói számára. A napi igazgatás ellátására különálló alapot hoztak létre. A rendszer által nyújtott szolgáltatások igénybevételére a jelenlegi és a már nyugdíjazott munkavállalók, az özvegyek, valamint azok hozzátartozói jogosultak. Az „inaktív” személyeknek (nyugdíjasok, árvák stb.) nyújtott juttatásokat a „Munkaviszony megszűnése munkavállalói juttatások” közé sorolják. Tekintve e juttatások jellegét, aktuáriusi számításokra van szükség. A mérlegben szereplő kötelezettség meghatározásának alapja a nyugdíjfizetési kötelezettség számításához használthoz hasonló (lásd fentebb).

1.5.11.   
  Céltartalékok

Céltartalékok

Céltartalékok kimutatására akkor kerül sor, ha múltbeli események eredményeként az EU-nak meglévő jogi vagy vélelmezett kötelme áll fenn harmadik felekkel szemben, és nagy a valószínűsége, hogy a kötelem kiegyenlítéséhez forráskiáramlásra lesz szükség, amelynek összegét megbízhatóan becsülni lehet. Jövőbeli működési veszteségekre nem képeznek céltartalékot. A céltartalék összege az adott kötelem rendezéséhez szükséges kiadás beszámolókészítéskor megbecsült összege. Ha a céltartalék nagyszámú tételt érint, akkor a kötelem becslése az összes lehetséges kimenetelnek a kapcsolódó valószínűségekkel történő súlyozásával történik („várható érték” módszer).

1.5.12.   
  Pénzügyi kötelezettségek

Pénzügyi kötelezettségek

A pénzügyi kötelezettségeket az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségként vagy amortizált bekerülési értéken nyilvántartott pénzügyi kötelezettségként tartják nyilván. A felvett hitelek a hitelintézetektől felvett hitelekből és okiratba foglalt adósságokból állnak. A felvett hitelek kezdeti megjelenítése valós értéken történik, amely a felmerült ügyleti költségekkel csökkentett kibocsátásból származó bevételnek (a kapott ellenérték valós értéke) felel meg, a későbbi nyilvántartás pedig amortizált bekerülési értéken az effektívkamatláb-módszer használatával történik; az ügyleti költségekkel csökkentett bevételek és a visszafizetési érték közötti esetleges különbözeteket a felvett hitelek futamideje alatt az eredménykimutatásban jelenítik meg az effektívkamatláb-módszer használatával.

A pénzügyi kötelezettségek a mérleg fordulónapját követő 12 hónapon belüli lejárattal rendelkezők kivételével a hosszú lejáratú kötelezettségek között szerepelnek. Lényegességi megfontolások alapján a felvett hitelekből nyújtott kölcsönök esetén előfordulhat, hogy az effektívkamatláb-módszert nem lehet a kölcsönökre és felvett hitelekre alkalmazni. Az Európai Uniónál felmerülő, majd a kölcsön kedvezményezettjére továbbterhelt ügyleti költségeket közvetlenül az eredménykimutatásban jelenítik meg.

A Bizottság működési tevékenységének részeként figyelembe vett uniós vagyonkezelői alapok a Bizottság beszámolójában és konszolidált formában az uniós éves beszámolóban szerepelnek. Az egyéb donorok által az uniós vagyonkezelői alapokhoz nyújtott hozzájárulások ezért teljesítik a feltételes nem visszterhes ügyletből származó bevételre vonatkozó kritériumokat, és pénzügyi kötelezettségként vannak feltüntetve, amíg nem teljesülnek az átadott hozzájárulásokhoz kapcsolódó feltételek, vagyis amíg elszámolható költségek nem merülnek fel a vagyonkezelői alapnál. A vagyonkezelői alapnak meghatározott projekteket kell finanszíroznia, és a megszüntetésekor vissza kell térítenie a fennmaradó pénzeszközöket. A mérlegfordulónapon a fennálló hozzájárulási kötelezettségeket a kapott hozzájárulások összegén értékelik, amelyet csökkentenek a vagyonkezelői alapnál felmerült kiadásokkal, beleértve adott esetben becsült összegeket is. Beszámolási célokból a nettó kiadásokat az egyéb donorok hozzájárulásaihoz allokálják a december 31-ig befizetett nettó hozzájárulások arányában. A hozzájárulások ezen allokációja csupán indikatív. A vagyonkezelői alap felszámolásakor a fennmaradó források tényleges felosztását a vagyonkezelői alap igazgatótanácsa határozza meg.

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek közé tartozónak számítanak a negatív valós értékű származtatott eszközök. Számviteli elszámolásuk ugyanúgy történik, mint az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök elszámolása, lásd az 1.5.5. megjegyzést.

1.5.5.

1.5.13.   
  Szállítói kötelezettségek

Szállítói kötelezettségek

Az EU szállítói kötelezettségeinek jelentős összege a vissza nem térítendő támogatások, illetve egyéb uniós finanszírozás kedvezményezettjeinek kifizetetlen költségtérítési igényeivel kapcsolatos (nem visszterhes ügyletek). A költségtérítési igény beérkezésekor az igényelt összeget szállítói kötelezettségként számolják el. A szállítói kötelezettségeket az elszámolható költségek ellenőrzése és elfogadása után az elfogadott és elszámolható összegen értékelik.

Az áru- és szolgáltatás-beszerzésből keletkező szállítói kötelezettségek megjelenítése az eredeti összegről szóló számla beérkezésekor történik, a megfelelő kiadásokat a készletek vagy szolgáltatások leszállításakor és EU általi átvételekor könyvelik rá a számlákra.

1.5.14.   
  Időbeli elhatárolások

Időbeli elhatárolások

A gazdasági eseményeket és ügyleteket abban az időszakban jelenítik meg a pénzügyi kimutatásokban, amelyhez kapcsolódnak. Az év végén, ha egy számlát még nem küldtek ki, de a szolgáltatásnyújtásra sor került, illetve az EU már leszállította a készleteket, vagy érvényben van egy (például szerződés szerinti) szerződéses megállapodás, elhatárolt bevételként jelenik meg a pénzügyi kimutatásokban. Az év végén továbbá ha egy számlát kiküldtek, de a szolgáltatásnyújtásra vagy a készletek szállítására még nem került sor, a bevételt elhatárolják és a következő számviteli időszakban jelenítik meg.

A kiadásokat szintén abban az időszakban számolják el, amelyikhez kapcsolódnak. A számviteli időszak végén az elhatárolt kiadásokat az adott időszakban esedékes átutalási kötelezettség becsült összege alapján jelenítik meg. Az elhatárolt kiadások kiszámítását a Bizottság által kiadott részletes működési és gyakorlati iránymutatásnak megfelelően végzik el, amelynek célja annak biztosítása, hogy a pénzügyi kimutatások valós képet nyújtanak az általuk bemutatni kívánt gazdasági és egyéb jelenségekről. Ehhez hasonlóan, amennyiben olyan szolgáltatásokra vagy árukra vonatkozóan teljesítettek kifizetést, amelyeket még nem szállítottak le, a kiadást elkülönítik és a következő számviteli időszakban jelenítik meg.

1.6.   EREDMÉNYKIMUTATÁS

EREDMÉNYKIMUTATÁS

1.6.1.   
  Bevételek

Bevételek

NEM VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEK

NEM VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEK

Az uniós bevételek legnagyobb része nem visszterhes ügyletekhez kapcsolódik:

Héa- és GNI-alapú források

Héa- és GNI-alapú források

A bevételeket abban az időszakban jelenítik meg, amikor a Bizottság felszólítja a tagállamokat hozzájárulásuk megtételére. Értékelésük „lehívott összegen” történik. Mivel a héa- és a GNI-alapú források az érintett költségvetési év adatainak becslésén alapulnak, e források korrekciók tárgyát képezhetik, ugyanis a végső adatok tagállamok általi közzétételéig változásokra kerülhet sor. A változás becslésben okozott hatását azon időszak nettó többletének/hiányának megállapításakor veszik figyelembe, amelyben a változásra sor került.

Tradicionális saját források

Tradicionális saját források

A nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések és a kapcsolódó bevételek kimutatása akkor történik, amikor a megfelelő havi „A” kimutatások (ideértve a beszedett vámokat, valamint a garantált és nem vitatott esedékes összegeket is) megérkeznek a tagállamoktól. A beszámolókészítés időpontjában az időszak vonatkozásában a tagállamok által beszedett, de a Bizottságnak még meg nem fizetett bevételeket megbecsülik és elhatárolt jövedelemként mutatják ki. A tagállamoktól kapott negyedéves „B” kimutatásokat (ideértve a be nem szedett és biztosítékkal nem fedezett vámokat, valamint az adós által vitatott garantált összegeket is) azon beszedési költségekkel csökkentett bevételekként jelenítik meg, amelyekre a tagállamok jogosultak. A becsült be nem szedett összegre nézve emellett értékcsökkenést is elszámolnak.

Pénzbírságok

Pénzbírságok

A pénzbírságokból származó bevételek kimutatása akkor történik, amikor meghozták a pénzbírságot előíró uniós határozatot és arról hivatalosan értesítették a címzettet. Amennyiben a vállalkozás fizetőképességét illetően kételyek merülnek fel, a jogosultság után értékvesztést számolnak el. A pénzbírságot előíró határozatot követően az adósnak az értesítés napjától számítva két hónapja van az alábbiak egyikére:

| — | elfogadja a határozatot, ebben az esetben az előírt határidőn belül ki kell fizetnie a pénzbírságot, és az összeget az Unió véglegesen beszedi, |
| --- | --- |

—

elfogadja a határozatot, ebben az esetben az előírt határidőn belül ki kell fizetnie a pénzbírságot, és az összeget az Unió véglegesen beszedi,

| — | vagy nem fogadja el a határozatot, amely esetben az uniós jognak megfelelően fellebbezést nyújt be. |
| --- | --- |

—

vagy nem fogadja el a határozatot, amely esetben az uniós jognak megfelelően fellebbezést nyújt be.

Mindazonáltal a pénzbírságot az előírt három hónapos határidőn belül meg kell fizetnie, mivel a fellebbezésnek nincs halasztó hatálya (az EU-Szerződés 278. cikke), vagy az összegről bizonyos feltételek mellett és a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének hozzájárulásával az adós bankgaranciát is bemutathat.

Ha a vállalkozás megfellebbezi a határozatot és előzetesen már kifizette a pénzbírságot, az összeg függő kötelezettségként jelenik meg. Mivel azonban a címzett uniós határozattal szembeni fellebbezése nem halasztó hatályú, a beérkezett pénzeszközt a behajtható követeléssel szemben számolják el. Ha fizetés helyett garanciát adnak, úgy a pénzbírságot továbbra is behajtható követelésként tartják nyilván. Amennyiben valószínűnek látszik, hogy a Törvényszék nem az Unió javára dönt, e kockázat fedezésére céltartalékot számolnak el. Ha átmeneti fizetés helyett garanciát adtak, a fennálló behajtható követelés a szükséges mértékben leírásra kerül. A beérkezett fizetések elhelyezésére szolgáló bankszámlák után a Bizottság kamatot kap: ezt az elhatárolt kamatot bevételként számolják el és az esetleges függő kötelezettség értékét ennek megfelelően növelik.

2010-től kezdődően az összes előzetesen beszedett pénzbírságot a Bizottság kezeli egy külön erre a célra létrehozott alapban (BUFI), és pénzügyi instrumentumokba fektetik be.

VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEK

VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEK

Az áru- és szolgáltatásértékesítésekből származó bevételek megjelenítésére akkor kerül sor, amikor az áruk tulajdonjogával járó lényeges kockázatok és hasznok átszállnak a vásárlóra. A szolgáltatásnyújtást tartalmazó ügyletek bevételeit az ügyletnek a beszámoló fordulónapján érvényes teljesítési foka függvényében jelenítik meg.

Kamatbevételek és kamatkiadások

Kamatbevételek és kamatkiadások

A kamatbevételeket és kamatkiadásokat az effektívkamatláb-módszer használatával az eredménykimutatásban jelenítik meg. Ezzel a módszerrel számítják ki a pénzügyi eszköz, illetve pénzügyi kötelezettség amortizált bekerülési értékét, valamint ezzel a módszerrel osztják fel a kamatbevételeket, illetve kamatkiadásokat a megfelelő időszakban. Az effektív kamatláb számításakor az EU megbecsüli a cash flow-kat, aminek során figyelembe veszi a pénzügyi instrumentum valamennyi szerződéses feltételét (például az előtörlesztési opciókat), de nem veszi figyelembe a jövőbeli várható hitelveszteségeket. A számítás figyelembe veszi a szerződéses felek közötti, az effektív kamatláb szerves részét képező valamennyi fizetett, illetve kapott díjat és kamatot, az ügyleti költségeket, valamint minden egyéb kedvezményt és felárat.

Amint megtörtént a pénzügyi eszköz vagy a hasonló pénzügyi eszközök csoportjának értékvesztés miatti leírása, a kamatbevételek megjelenítése az értékvesztés mérése céljából a jövőbeli cash flow-k diszkontálására használt kamatláb alkalmazásával történik.

Osztalékbevételek

Osztalékbevételek

Az osztalékbevételek elszámolása akkor történik, amikor a kifizetéshez való jog keletkezik.

1.6.2.   
  Kiadások

Kiadások

Az EU kiadásainak többsége nem visszterhes ügyletekből származó kiadás. Ezek a kedvezményezetteknek nyújtott transzferekkel kapcsolatosak és három típusba sorolhatók: jogosultságok, megállapodás szerinti transzferek, valamint diszkrecionális támogatások, hozzájárulások és adományok.

A transzfereket abban az időszakban számolják el kiadásként, amelyben a transzfert keletkeztető események bekövetkeztek, amennyiben a transzfer természetét rendelet engedélyezi (költségvetési rendelet, személyzeti szabályzat vagy egyéb rendelet), vagy a transzfer engedélyezéséről megállapodást írtak alá; a kedvezményezett teljesíti az esetleges jogosultsági kritériumokat; és amennyiben az összegre észszerű becslés adható.

Amennyiben kifizetési kérelem, illetve költségtérítési igény érkezik be, és az megfelel az elszámolási kritériumoknak, úgy azt kiadásként számolják el az elszámolható összegre nézve. Év végén megbecsülik és elhatárolt kiadásként számolják el azokat a felmerült elszámolható kiadásokat, amelyek a kedvezményezettek részére esedékesek, de amelyeket még nem jelentettek.

Az áru- és szolgáltatás-beszerzésből keletkező visszterhes ügyletekhez kötött kiadások kimutatására a készletek leszállításakor és az Európai Unió általi átvételekor kerül sor. Értékelésük az eredeti számla szerinti értéken történik. Az időszakban igénybe vett, de még leszámlázatlan – vagy el nem fogadott számlával rendelkező – szolgáltatásokkal kapcsolatos ráfordításokat a mérlegfordulónapon az eredménykimutatásban becsülik meg és számolják el.

1.7.   FÜGGŐ KÖVETELÉSEK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK

FÜGGŐ KÖVETELÉSEK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK

1.7.1.   
  Függő követelések

Függő követelések

A függő követelés olyan múltbeli eseményekből keletkező lehetséges követelés, amelynek meglétét csak egy vagy több, nem teljesen az EU ellenőrzése alatt álló, bizonytalan jövőbeli esemény bekövetkezése vagy be nem következése fogja megerősíteni. Függő követelés megjelenítésére akkor kerül sor, amikor gazdasági hasznok vagy ún. szolgáltatáspotenciál beáramlása valószínűsíthető.

1.7.2.   
  Függő kötelezettségek

Függő kötelezettségek

A függő kötelezettség olyan múltbeli eseményekből keletkező lehetséges kötelezettség, amelynek meglétét csak egy vagy több, nem teljesen az Európai Unió ellenőrzése alatt álló, bizonytalan jövőbeli esemény bekövetkezése vagy be nem következése fogja megerősíteni; vagy olyan meglévő kötelem, amely múltbeli eseményekből származik, de nem jelenítik meg, mert nem valószínű, hogy gazdasági hasznokat vagy szolgáltatáspotenciált megtestesítő erőforrások kiáramlására lesz szükség a kötelezettség rendezéséhez, vagy mert olyan ritka körülmények álltak elő, amelyek mellett a kötelezettség összegét nem lehet elegendő megbízhatósággal értékelni.

1.8.   CASH FLOW KIMUTATÁS

CASH FLOW KIMUTATÁS

Az EU pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek teremtésére irányuló képessége, valamint e cash flow-k felhasználása iránti igénye értékelésének alapjául a pénzforgalmi adatok szolgálnak.

A cash flow kimutatás az indirekt módszer alkalmazásával készül. Ez azt jelenti, hogy a pénzügyi év gazdasági eredményét módosítják a nem készpénzjellegű tranzakciók hatásaival, a múltbeli vagy jövőbeli működési pénzbevételek vagy -kifizetések aktív vagy passzív időbeli elhatárolásaival, és a cash flow-k befektetésével kapcsolatos bevételi vagy kiadási tételekkel.

Az eurótól eltérő pénznemben lebonyolított tranzakciókból származó cash flow-kat az EU beszámolási pénznemében (euró) kell elszámolni, az eurótól eltérő pénznemben lévő összegre az eurónak és az eurótól eltérő pénznemnek a cash flow időpontjában érvényes átváltási árfolyamát alkalmazva.

A cash flow kimutatás az adott időszak cash flow-jait mutatja be működési és beruházási tevékenységek szerint csoportosítva (az Uniónak nincs finanszírozási tevékenysége).

A működési tevékenységek az Unió beruházási tevékenységektől különböző tevékenységei. A végrehajtott tevékenységek többsége ide tartozik. A kedvezményezetteknek nyújtott kölcsönök (és adott esetben az ahhoz kapcsolódó hitelfelvételek) nem minősülnek beruházási (vagy finanszírozási) tevékenységnek, mivel az Unió általános célkitűzéseinek és így napi műveleteinek részét képezik. A működési tevékenységek befektetéseket is magukban foglalnak, például az Európai Beruházási Alapban (EBA), az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankban (EBRD) és kockázati tőkealapban eszközölt befektetéseket. E tevékenységek célja tulajdonképpen a szakpolitikai célkitűzések megvalósításához való hozzájárulás.

Beruházási tevékenység az immateriális javak és az ingatlanok, gépek, berendezések, valamint a pénzeszköz-egyenértékesek között nem szereplő egyéb beruházások vásárlása és értékesítése. A beruházási tevékenységek nem foglalják magukban a kedvezményezetteknek nyújtott kölcsönöket. A cél az Unió által végrehajtott valódi beruházások bemutatása.

2.   MEGJEGYZÉSEK A MÉRLEGHEZ

ESZKÖZÖK

ESZKÖZÖK

2.1.   IMMATERIÁLIS JAVAK

IMMATERIÁLIS JAVAK

| millió EUR |
| --- |
| Bruttó érték 2015.12.31-én | 698 |
| Növekedés | 137 |
| Elidegenítés | (22) |
| Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás | 0 |
| Egyéb változások | 7 |
| Bruttó érték 2016.12.31-én | 820 |
| Halmozott amortizáció 2015.12.31-én | (361) |
| Éves értékcsökkenési leírás | (88) |
| Elidegenítés | 12 |
| Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás | 0 |
| Egyéb változások | (2) |
| Halmozott amortizáció 2016.12.31-én | (439) |
| Könyv szerinti érték 2016.12.31-én | 381 |
| Könyv szerinti érték 2015.12.31-én | 337 |

millió EUR

Bruttó érték 2015.12.31-én

Bruttó érték 2015.12.31-én

698

698

Növekedés

Növekedés

137

137

Elidegenítés

Elidegenítés

(22)

(22)

Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás

Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás

0

0

Egyéb változások

Egyéb változások

7

7

Bruttó érték 2016.12.31-én

Bruttó érték 2016.12.31-én

820

820

Halmozott amortizáció 2015.12.31-én

Halmozott amortizáció 2015.12.31-én

(361)

(361)

Éves értékcsökkenési leírás

Éves értékcsökkenési leírás

(88)

(88)

Elidegenítés

Elidegenítés

12

12

Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás

Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás

0

0

Egyéb változások

Egyéb változások

(2)

(2)

Halmozott amortizáció 2016.12.31-én

Halmozott amortizáció 2016.12.31-én

(439)

(439)

Könyv szerinti érték 2016.12.31-én

Könyv szerinti érték 2016.12.31-én

381

381

Könyv szerinti érték 2015.12.31-én

Könyv szerinti érték 2015.12.31-én

337

337

A fenti összegek elsősorban számítógépes szoftverekhez kapcsolódnak.

2.2.   INGATLANOK, GÉPEK ÉS BERENDEZÉSEK

INGATLANOK, GÉPEK ÉS BERENDEZÉSEK

A „Világűrbe telepített eszközök” kategória a két uniós űrprogramhoz: a globális navigációs műholdrendszerhez (GNSS-rendszer – Galileo és EGNOS), valamint a Kopernikusz uniós Föld-megfigyelési programhoz kapcsolódó tárgyi eszközöket fedi le. 2015-ben az EGNOS és a Kopernikusz 584 millió EUR összegű tárgyi eszközei a Gépek és berendezések kategóriába voltak besorolva.

A Galileo tekintetében a kezdeti szolgáltatásokról szóló, 2016. december 15-i nyilatkozatot követően a műholdak és a földiszegmens-eszközök 2 165 millió EUR összegű egyenlege – amely a 14 működő Galileo műholdat és a földi infrastruktúrát is tartalmazta – átcsoportosításra került a befejezetlen beruházásokból a tárgyi eszközökbe. A Galileo működő tárgyi eszközei 2016. december 31-én nettó 2 146 millió EUR-t tettek ki. Az összesen 756 millió EUR (2015: 2 110 millió EUR) összegű fennmaradó befejezetlen beruházások magukban foglalnak 4 db 2016-ban fellőtt műholdat, amelyeknél azonban a mérlegfordulónapig még nem fejezték be a Föld körüli pályán végzett tesztelést. A Galileo rendszer fejlesztése a teljes működési kapacitás eléréséig folytatódik. A rendszer elkészültekor a Galileo konstelláció 30 műholdból fog állni.

A Kopernikuszt illetően a működő Kopernikusz műholdakkal (Sentinel 1A, 2A, 3A és 1B) kapcsolatban megjelenített összeg nettó 1 073 millió EUR (2015: 498 millió EUR) a „Világűrbe telepített eszközök” megnevezés alatt. A Kopernikusz műholdakhoz kapcsolódóan további 1 133 millió EUR-t jelenítettek meg befejezetlen beruházásként (2015: 1 188 millió EUR).

Az európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatás (EGNOS) földi infrastruktúrájához kapcsolódóan 83 millió EUR (2015: 85 millió EUR) összegű tárgyi eszköz ugyancsak a „Világűrbe telepített eszközök” megnevezés alatt van feltüntetve. Ezenfelül az EGNOS befejezetlen beruházásai 21 millió EUR-t tesznek ki (2015: 14 millió EUR).

Az EU űrprogramjaihoz kapcsolódó eszközök kiépítése az Európai Űrügynökség támogatásával folyik.

Ingatlanok, gépek és berendezések

Ingatlanok, gépek és berendezések

| millió EUR |
| --- |
| | Telek és épületek | Világűrbe telepített eszközök | Gépek és berendezések | Bútorok és járművek | Számítástechnikai berendezések | Egyéb | Pénzügyi lízingek | Befejezetlen beruházások | Összesen |
| Bruttó érték 2015.12.31-én | 4 856 | 725 | 563 | 248 | 627 | 277 | 2 784 | 3 832 | 13 911 |
| Növekedés | 145 | 14 | 28 | 22 | 73 | 20 | 5 | 1 639 | 1 945 |
| Elidegenítés | (2) | (1) | (14) | (10) | (49) | (10) | (3) | 0 | (90) |
| Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás | 294 | 2 864 | 3 | 6 | 3 | 9 | (2) | (3 177 ) | — |
| Egyéb változások | 5 | 1 | 4 | 3 | 4 | 2 | 0 | (3) | 16 |
| Bruttó érték 2016.12.31-én | 5 297 | 3 603 | 583 | 269 | 658 | 298 | 2 783 | 2 292 | 15 783 |
| Halmozott értékcsökkenés 2015.12.31-én | (2 701 ) | (141) | (440) | (176) | (517) | (182) | (1 054 ) | — | (5 211 ) |
| Éves értékcsökkenési leírás | (166) | (160) | (47) | (19) | (62) | (29) | (100) | — | (583) |
| Visszaírt értékcsökkenés | — | — | 1 | 0 | 6 | 1 | — | — | 8 |
| Elidegenítés | 2 | 0 | 13 | 10 | 42 | 7 | 3 | — | 77 |
| Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás | 0 | — | 0 | 0 | (2) | 0 | 2 | — | — |
| Egyéb változások | 0 | 0 | (2) | (1) | (2) | 0 | (1) | — | (6) |
| Halmozott értékcsökkenés 2016.12.31-én | (2 865 ) | (301) | (474) | (186) | (535) | (203) | (1 150 ) | — | (5 715 ) |
| KÖNYV SZERINTI ÉRTÉK 2016.12.31-én | 2 432 | 3 302 | 109 | 83 | 122 | 95 | 1 633 | 2 292 | 10 068 |
| KÖNYV SZERINTI ÉRTÉK 2015.12.31-én | 2 155 | 584 | 124 | 72 | 110 | 94 | 1 730 | 3 832 | 8 700 |

millió EUR

Telek és épületek

Világűrbe telepített eszközök

Gépek és berendezések

Bútorok és járművek

Számítástechnikai berendezések

Egyéb

Pénzügyi lízingek

Befejezetlen beruházások

Összesen

Bruttó érték 2015.12.31-én

Bruttó érték 2015.12.31-én

4 856

4 856

725

725

563

563

248

248

627

627

277

277

2 784

2 784

3 832

3 832

13 911

13 911

Növekedés

Növekedés

145

145

14

14

28

28

22

22

73

73

20

20

5

5

1 639

1 639

1 945

1 945

Elidegenítés

Elidegenítés

(2)

(2)

(1)

(1)

(14)

(14)

(10)

(10)

(49)

(49)

(10)

(10)

(3)

(3)

0

0

(90)

(90)

Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás

Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás

294

294

2 864

2 864

3

3

6

6

3

3

9

9

(2)

(2)

(3 177 )

(3 177 )

—

Egyéb változások

Egyéb változások

5

5

1

1

4

4

3

3

4

4

2

2

0

0

(3)

(3)

16

16

Bruttó érték 2016.12.31-én

Bruttó érték 2016.12.31-én

5 297

5 297

3 603

3 603

583

583

269

269

658

658

298

298

2 783

2 783

2 292

2 292

15 783

15 783

Halmozott értékcsökkenés 2015.12.31-én

Halmozott értékcsökkenés 2015.12.31-én

(2 701 )

(2 701 )

(141)

(141)

(440)

(440)

(176)

(176)

(517)

(517)

(182)

(182)

(1 054 )

(1 054 )

—

(5 211 )

(5 211 )

Éves értékcsökkenési leírás

Éves értékcsökkenési leírás

(166)

(166)

(160)

(160)

(47)

(47)

(19)

(19)

(62)

(62)

(29)

(29)

(100)

(100)

—

(583)

(583)

Visszaírt értékcsökkenés

Visszaírt értékcsökkenés

—

—

1

1

0

0

6

6

1

1

—

—

8

8

Elidegenítés

Elidegenítés

2

2

0

0

13

13

10

10

42

42

7

7

3

3

—

77

77

Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás

Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás

0

0

—

0

0

0

0

(2)

(2)

0

0

2

2

—

—

Egyéb változások

Egyéb változások

0

0

0

0

(2)

(2)

(1)

(1)

(2)

(2)

0

0

(1)

(1)

—

(6)

(6)

Halmozott értékcsökkenés 2016.12.31-én

Halmozott értékcsökkenés 2016.12.31-én

(2 865 )

(2 865 )

(301)

(301)

(474)

(474)

(186)

(186)

(535)

(535)

(203)

(203)

(1 150 )

(1 150 )

—

(5 715 )

(5 715 )

KÖNYV SZERINTI ÉRTÉK 2016.12.31-én

KÖNYV SZERINTI ÉRTÉK 2016.12.31-én

2 432

2 432

3 302

3 302

109

109

83

83

122

122

95

95

1 633

1 633

2 292

2 292

10 068

10 068

KÖNYV SZERINTI ÉRTÉK 2015.12.31-én

KÖNYV SZERINTI ÉRTÉK 2015.12.31-én

2 155

2 155

584

584

124

124

72

72

110

110

94

94

1 730

1 730

3 832

3 832

8 700

8 700

2.3.   TŐKEMÓDSZERREL ELSZÁMOLT BEFEKTETÉSEK

TŐKEMÓDSZERREL ELSZÁMOLT BEFEKTETÉSEK

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2016.12.31. | 2015.12.31. |
| Részesedés közös vállalkozásokban | 2.3.1 | — | 5 |
| Részesedés társult vállalkozásokban | 2.3.2 | 528 | 491 |
| Összesen | | 528 | 497 |

millió EUR

Megjegyzés

2016.12.31.

2015.12.31.

Részesedés közös vállalkozásokban

Részesedés közös vállalkozásokban

2.3.1

2.3.1

—

5

5

Részesedés társult vállalkozásokban

Részesedés társult vállalkozásokban

2.3.2

2.3.2

528

528

491

491

Összesen

Összesen

528

528

497

497

2.3.1.   
  Részesedés közös vállalkozásokban

Részesedés közös vállalkozásokban

Van néhány olyan, az EU által részben finanszírozott gazdálkodó egység, amely teljesíti az EU összevont pénzügyi beszámolójában a tőkemódszerrel való elszámolásra vonatkozó követelményeket, ám ezek a pénzügyi beszámoló egészére nézve csekély jelentőséggel bírnak, ezért a 2016. évi összevont pénzügyi beszámolóban nem kerültek elszámolásra a tőkemódszer alkalmazásával. E gazdálkodó egységeket kisebb gazdálkodó egységekként említjük – lásd az 1.3. megjegyzést. A csekély jelentőséget évente értékelik annak megállapítása érdekében, hogy ez a kizárás továbbra is indokolt-e. Az e gazdálkodó egységekhez való uniós hozzájárulást kiadásként számolták el. Az említett gazdálkodó egységek 2016. évi felsorolását a 9. megjegyzés tartalmazza.

1.3.

9.

2.3.2.   
  Részesedés társult vállalkozásokban

Részesedés társult vállalkozásokban

Az EU-nak az Európai Beruházási Alapban (EBA) való részesedését számvitelileg társult vállalkozásként kezelik a tőkemódszer alkalmazásával. Az EBA az EU kockázati tőkére, valamint a kis- és középvállalkozások (kkv-k) részére nyújtott garanciákra specializálódott pénzügyi intézménye. Az EBA székhelye Luxembourgban található. Az EBA olyan köz-magán társulásként működik, amelynek tagjai az Európai Beruházási Bank (EBB), az EU és pénzügyi intézmények egy csoportja. 2016. december 31-én az EU 28,1 %-os tulajdonosi érdekeltséggel (2015: 26,5 %) és a szavazati jogok 28,1 %-ával (2015: 26,5 %) rendelkezett az EBA-ban. Alapszabályával összhangban az EBA köteles éves nettó nyereségének legalább 20 %-át kötelező tartalékba allokálni mindaddig, amíg az összesített tartalék el nem éri a jegyzett tőke 10 %-át. Ez a tartalék nem osztható szét.

| millió EUR |
| --- |
| | Európai Beruházási Alap |
| Részesedés 2015.12.31-én | 491 |
| Hozzájárulások | 41 |
| Kapott osztalékok | (6) |
| Részesedés a nettó eredményből | 34 |
| A valós értékelés értékelési tartalékának változásai | (0) |
| Egyéb tőkemozgások | (32) |
| Részesedés 2016.12.31-én | 528 |

millió EUR

Európai Beruházási Alap

Részesedés 2015.12.31-én

Részesedés 2015.12.31-én

491

491

Hozzájárulások

Hozzájárulások

41

41

Kapott osztalékok

Kapott osztalékok

(6)

(6)

Részesedés a nettó eredményből

Részesedés a nettó eredményből

34

34

A valós értékelés értékelési tartalékának változásai

A valós értékelés értékelési tartalékának változásai

(0)

(0)

Egyéb tőkemozgások

Egyéb tőkemozgások

(32)

(32)

Részesedés 2016.12.31-én

Részesedés 2016.12.31-én

528

528

Az EU-hoz részesedési százaléka alapján a következő könyv szerinti értékek rendelhetők hozzá:

| millió EUR |
| --- |
| | 2016.12.31. | 2015.12.31. |
| EBA összesen | Uniós részesedés | EBA összesen | Uniós részesedés |
| Eszközök | 2 301 | 647 | 2 183 | 578 |
| Kötelezettségek | (423) | (119) | (328) | (87) |
| Bevételek | 240 | 67 | 192 | 51 |
| Kiadások | (118) | (33) | (95) | (25) |
| Többlet/(hiány) | 122 | 34 | 97 | 26 |

millió EUR

2016.12.31.

2015.12.31.

EBA összesen

Uniós részesedés

EBA összesen

Uniós részesedés

Eszközök

Eszközök

2 301

2 301

647

647

2 183

2 183

578

578

Kötelezettségek

Kötelezettségek

(423)

(423)

(119)

(119)

(328)

(328)

(87)

(87)

Bevételek

Bevételek

240

240

67

67

192

192

51

51

Kiadások

Kiadások

(118)

(118)

(33)

(33)

(95)

(95)

(25)

(25)

Többlet/(hiány)

Többlet/(hiány)

122

122

34

34

97

97

26

26

Az EU eddig 20 %-ot fizetett be hozzájárulásából, a fennmaradó le nem hívott összeg 986 millió EUR-t tett ki.

| millió EUR |
| --- |
| | Teljes EBA-tőke | Uniós jegyzés |
| Teljes jegyzett tőke | 4 382 | 1 232 |
| Befizetett | (876) | (246) |
| Még le nem hívott | 3 506 | 986 |

millió EUR

Teljes EBA-tőke

Uniós jegyzés

Teljes jegyzett tőke

Teljes jegyzett tőke

4 382

4 382

1 232

1 232

Befizetett

Befizetett

(876)

(876)

(246)

(246)

Még le nem hívott

Még le nem hívott

3 506

3 506

986

986

2.4.   PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK

PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2016.12.31. | 2015.12.31. |
| Hosszú lejáratú pénzügyi eszközök | | | |
| Értékesíthető pénzügyi eszközök | 2.4.1 | 9 131 | 7 222 |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök | 2.4.2 | — | — |
| Kölcsönök | 2.4.3 | 53 116 | 49 743 |
| | | 62 247 | 56 965 |
| Rövid lejáratú pénzügyi eszközök | | | |
| Értékesíthető pénzügyi eszközök | 2.4.1 | 1 311 | 2 399 |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök | 2.4.2 | 0 | — |
| Kölcsönök | 2.4.3 | 2 361 | 7 508 |
| | | 3 673 | 9 907 |
| Összesen | | 65 920 | 66 871 |

millió EUR

Megjegyzés

2016.12.31.

2015.12.31.

Hosszú lejáratú pénzügyi eszközök

Hosszú lejáratú pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

2.4.1

2.4.1

9 131

9 131

7 222

7 222

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

2.4.2

2.4.2

—

—

Kölcsönök

Kölcsönök

2.4.3

2.4.3

53 116

53 116

49 743

49 743

62 247

62 247

56 965

56 965

Rövid lejáratú pénzügyi eszközök

Rövid lejáratú pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

2.4.1

2.4.1

1 311

1 311

2 399

2 399

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

2.4.2

2.4.2

0

0

—

Kölcsönök

Kölcsönök

2.4.3

2.4.3

2 361

2 361

7 508

7 508

3 673

3 673

9 907

9 907

Összesen

Összesen

65 920

65 920

66 871

66 871

2.4.1.   
  Értékesíthető pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

| millió EUR |
| --- |
| | 2016.12.31. | 2015.12.31. |
| BUFI-befektetések | 2 013 | 2 647 |
| Felszámolás alatt álló ESZAK | 1 685 | 1 699 |
| Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank | 188 | 188 |
| | 3 886 | 4 534 |
| Költségvetési garanciákra vonatkozó garanciaalapok: | | |
| Külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap | 2 069 | 2 002 |
| ESBA-garanciaalap | 948 | — |
| | 3 017 | 2 002 |
| A költségvetésből támogatott finanszírozási eszközök: | | |
| Horizont 2020 | 1 213 | 765 |
| Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus | 719 | 773 |
| Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (3) | 483 | 425 |
| ETF Startup eszköz | 476 | 485 |
| Kockázatitőke-műveletek | 132 | 152 |
| Délkelet-Európáért Európai Alap | 118 | 118 |
| Egyéb | 398 | 366 |
| | 3 539 | 3 084 |
| Összesen | 10 442 | 9 620 |
| Hosszú lejáratú | 9 131 | 7 222 |
| Rövid lejáratú | 1 311 | 2 399 |

millió EUR

2016.12.31.

2015.12.31.

BUFI-befektetések

BUFI-befektetések

2 013

2 013

2 647

2 647

Felszámolás alatt álló ESZAK

Felszámolás alatt álló ESZAK

1 685

1 685

1 699

1 699

Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank

Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank

188

188

188

188

3 886

3 886

4 534

4 534

Költségvetési garanciákra vonatkozó garanciaalapok:

Költségvetési garanciákra vonatkozó garanciaalapok:

Külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

Külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

2 069

2 069

2 002

2 002

ESBA-garanciaalap

ESBA-garanciaalap

948

948

—

3 017

3 017

2 002

2 002

A költségvetésből támogatott finanszírozási eszközök:

A költségvetésből támogatott finanszírozási eszközök:

Horizont 2020

Horizont 2020

1 213

1 213

765

765

Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus

Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus

719

719

773

773

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (3)

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (3

483

483

425

425

ETF Startup eszköz

ETF Startup eszköz

476

476

485

485

Kockázatitőke-műveletek

Kockázatitőke-műveletek

132

132

152

152

Délkelet-Európáért Európai Alap

Délkelet-Európáért Európai Alap

118

118

118

118

Egyéb

Egyéb

398

398

366

366

3 539

3 539

3 084

3 084

Összesen

Összesen

10 442

10 442

9 620

9 620

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

9 131

9 131

7 222

7 222

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

1 311

1 311

2 399

2 399

Az összesen 10 442 millió EUR-ból az EU 8 920 millió EUR összegű értékesíthető pénzügyi eszközt tart hitelpapír (például kötvények) formájában, valamint 1 302 millió EUR összegű tőkeinstrumentumot és 221 millió EUR-t az EBB egységesített alapjában (pénzpiaci alapjában) eszközölt befektetésekben. A hitelpapírokat és az EBB egységesített alapjában lévő befektetési jegyeket elsősorban arra használják, hogy ideiglenesen befektessék az uniós garancia- és kockázatmegosztási eszközökhöz allokált összegeket, amíg azokat a garancia lehívásakor fel nem használják.

BUFI-befektetések

BUFI-befektetések

A versenyjogi ügyekhez kapcsolódó előzetesen beszedett pénzbírságokat egy külön erre a célra létrehozott alapba („Budget Fines Fund” – BUFI, költségvetési pénzbírságok alapja) allokálják, és a Bizottság értékesíthető pénzügyi eszközként besorolt adósságinstrumentumokba fekteti be.

Felszámolás alatt álló ESZAK

Felszámolás alatt álló ESZAK

A felszámolás alatt álló Európai Szén- és Acélközösség (ESZAK) összegei esetében minden értékesíthető pénzügyi eszköz euróban denominált és aktív piacokon jegyzett hitelpapírt.

Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank

Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank

Mivel az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankot (EBRD) egyetlen tőzsdén sem jegyzik, valamint tekintettel az EBRD alapító okiratában rögzített, többek között az egyéb részesedések eladására vonatkozó, azt a beszerzési költségen maximáló és kizárólag a meglévő részvénytulajdonosoknak engedélyező szerződéses korlátozásokra, az EU részesedését bekerülési értéken értékelik.

| millió EUR |
| --- |
| | Teljes EBRD-tőke | Bizottsági jegyzés 2016.12.31-én |
| Teljes jegyzett részvénytőke | 29 703 | 900 |
| Befizetett | (6 207 ) | (188) |
| Még le nem hívott | 23 496 | 712 |

millió EUR

Teljes EBRD-tőke

Bizottsági jegyzés 2016.12.31-én

Teljes jegyzett részvénytőke

Teljes jegyzett részvénytőke

29 703

29 703

900

900

Befizetett

Befizetett

(6 207 )

(6 207 )

(188)

(188)

Még le nem hívott

Még le nem hívott

23 496

23 496

712

712

KÖLTSÉGVETÉSI GARANCIÁKRA VONATKOZÓ GARANCIAALAPOK

KÖLTSÉGVETÉSI GARANCIÁKRA VONATKOZÓ GARANCIAALAPOK

Külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

Külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap magában foglalja az uniós költségvetés által garantált hiteleket, különösen az EBB saját forrásaiból finanszírozott, EU-n kívüli hitelezési műveleteit, a makroszintű pénzügyi támogatások (MFA) keretében nyújtott hiteleket, valamint az EU-n kívüli Euratom-hiteleket – lásd a 4.1.1. megjegyzést. Az EBB által kezelt e hosszú lejáratú eszköz (befektetett rész: 1 946 millió EUR) finanszírozza az Unió által garantált nemteljesítő kölcsönöket. Az alapot az uniós költségvetéséből nyújtott kifizetésekből, az alap eszközeivel végrehajtott befektetéseken realizált kamatokból, valamint azon nemteljesítő adósoktól behajtott összegekből finanszírozzák, akik miatt az alap garanciáit lehívták. Az alap összegét az év végén kintlévő garantált kölcsönök 9 %-ának megfelelő célösszegen kell tartani. A célösszeg és az alap eszközeinek év végi értéke közötti negatív különbséget az n+2. évi uniós költségvetésből kell fedezni, míg a többletet vissza kell fizetni az uniós költségvetésbe.

4.1.1.

ESBA-garanciaalap

ESBA-garanciaalap

Az ESBA-rendelet szerint az ESBA-garanciaalapot azzal a céllal hozták létre, hogy likviditási puffert biztosítson az EBB-nél a finanszírozásaival, valamint az ESBA-megállapodás értelmében az ESBA uniós garanciájára jogosult beruházási műveletekkel kapcsolatban felmerülő potenciális veszteségekkel szemben – lásd a 4.1.1. megjegyzést. Az ESBA-garanciaalapot az uniós költségvetésből származó hozzájárulásokból finanszírozzák. A garanciaalap további forrásai a garanciaalap befektetett forrásainak hozama, az ESBA-megállapodás értelmében a garanciáért az EU által ellentételezésként kapott bevételek, valamint a nemteljesítő adósoktól a garancia korábbi lehívásai tekintetében az EBB által behajtott összegek. Az alapot a Bizottság kezeli, amely az ESBA-garanciaalap eszközeit befektetheti a pénzügyi piacokon a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével és a megfelelő prudenciális szabályokkal összhangban. Az ESBA-garanciaalap 2016 áprilisában kezdte meg működését. Feltöltése fokozatosan történik, és a 2016-tól 2022-ig terjedő időszakban fokozatosan éri majd el a 8 milliárd EUR-t, vagyis a teljes uniós ESBA-garancia 50 %-át.

4.1.1.

A KÖLTSÉGVETÉSBŐL TÁMOGATOTT FINANSZÍROZÁSI ESZKÖZÖK

A KÖLTSÉGVETÉSBŐL TÁMOGATOTT FINANSZÍROZÁSI ESZKÖZÖK

A költségvetésből támogatott valamennyi finanszírozási eszköz áttekintését a Pénzügyi kimutatás tárgyalása és elemzése című rész tartalmazza.

Horizont 2020

Horizont 2020

A „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról szóló uniós rendelet értelmében új finanszírozási eszközöket hoztak létre, hogy javítsák a kutatással és innovációval foglalkozó jogalanyok finanszírozáshoz való hozzáférését. Ezek a következők: az InnovFin kutatási és innovációs célú hitel és garancia, amelynek keretében a Bizottság osztozik az EBB által indított új finanszírozási műveletek portfóliójához kapcsolódó pénzügyi kockázatban; a kkv-kezdeményezés felső határ nélküli garanciaeszközét (SIUGI) magában foglaló InnovFin kkv-garanciaeszköz, amelyet az EBA kezel, és amely garanciát és viszontgaranciát nyújt a pénzügyi közvetítőknek az új kölcsönportfóliókhoz (a SIUGI keretében a Bizottság osztozik a tagállamokkal, az EBA-val és az EBB-vel a nyújtott garanciához kapcsolódó pénzügyi kockázatban); valamint az InnovFin kutatási és innovációs célú tőkefinanszírozási eszköz, amely beruházást nyújt kockázatitőke-alapokba, és amelyet az EBA kezel.

InnovFin kutatási és innovációs célú hitel és garancia

kkv-kezdeményezés felső határ nélküli garanciaeszközét (SIUGI) magában foglaló InnovFin kkv-garanciaeszköz

InnovFin kutatási és innovációs célú tőkefinanszírozási eszköz

Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus

Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus

A kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmust az EBB irányítja, a Bizottság befektetési portfólióját az EBB által a támogatható kutatási projektekre nyújtott hitelek és garanciák pénzügyi kockázatának fedezésére használják. A 2007–2013-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret alatt összesen legfeljebb 1 milliárd EUR összegű uniós költségvetést allokáltak a kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmusra. A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret alatt nincs új költségvetési hozzájárulás előirányozva a kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmusra. Az EU átfogó kockázata a mechanizmushoz nyújtott hozzájárulásának összegére korlátozódik.

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz

Az 1316/2013/EU rendelet alapján az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz hitelfinanszírozási eszközét azzal a céllal hozták létre, hogy megkönnyítse az infrastrukturális projektek finanszírozáshoz való hozzáférését a közlekedés, a távközlés és az energetika ágazatában. Az eszközt az EU-val kötött megállapodás értelmében az EBB kezeli. Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz hitelfinanszírozási eszköze a TEN-T projektek hitelgarancia-eszközének és a projektkötvény-kezdeményezés kísérleti szakaszának folytatása. A TEN-T projektek hitelgarancia-eszközét és a projektkötvény-kezdeményezés portfólióját 2016. január 1-jei hatállyal egyesítették az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz pénzügyi eszközében. Az eszköz elsőhelyi és alárendelt kölcsönök vagy garanciák formájában kockázatmegosztással segíti a hitelfinanszírozást, valamint projektkötvényekhez nyújt támogatást.

ETF Startup eszköz

ETF Startup eszköz

Ezek olyan tőkeinstrumentumok, amelyeket a vállalkozási tevékenység megkezdésének megkönnyítését szolgáló program (Growth & Employment), a MAP-program, a CIP-program, valamint a technológia-transzfer kísérleti projekt finanszírozott, az EBA vagyonkezelésében, és amelyek a kkv-k létrehozásának és finanszírozásának kezdeti szakaszát támogatják, a megfelelő specializált kockázatitőke-társaságokba való befektetés révén.

2.4.2.   
  Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

| millió EUR |
| --- |
| | 2016.12.31. | 2015.12.31. |
| Névleges összeg „bevételi oldal” | Névleges összeg „fizetési oldal” | Valós érték | Névleges összeg „bevételi oldal” | Névleges összeg „fizetési oldal” | Valós érték |
| Tőzsdén kívüli határidős devizaügylet | 50 | (50) | 0 | — | — | — |

millió EUR

2016.12.31.

2015.12.31.

Névleges összeg „bevételi oldal”

Névleges összeg „fizetési oldal”

Valós érték

Névleges összeg „bevételi oldal”

Névleges összeg „fizetési oldal”

Valós érték

Tőzsdén kívüli határidős devizaügylet

Tőzsdén kívüli határidős devizaügylet

50

50

(50)

(50)

0

0

—

—

—

2016-ban az EU két tőzsdén kívüli határidős devizaügyletet kötött az ESBA-garanciaalapban tartott, USD-ban denominált hitelpapírokhoz kapcsolódó devizakockázat fedezése érdekében. E tőzsdén kívüli határidős devizaügyletek értelmében az EU devizában teljesíti a szerződésben rögzített névleges összeget („fizetési oldal”) és lejáratkor euróban kapja meg a névleges összeget („bevételi oldal”). E származtatott ügyleteket valós értéken értékelik a mérlegfordulónapon, és vagy az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközként, vagy az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségként sorolják be attól függően, hogy valós értékük pozitív vagy negatív. 2016. december 31-ig egy 50 millió EUR névleges összegű tőzsdén kívüli határidős devizaügylet 0,5 millió EUR-s valós értéket eredményezett, és így pénzügyi eszközként számolták el. A másik, 101 millió EUR névleges összegű ügylet negatív valós értéket eredményezett, és így pénzügyi kötelezettségként került elszámolásra – lásd a 2.11.2. megjegyzést.

2.11.2.

2016. december 31-én valamennyi, az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközt a valósérték-hierarchia 2. szintjére sorolták be – lásd az alábbi táblázatot.

Valós értéken értékelt pénzügyi eszközök valósérték-hierarchiája

Valós értéken értékelt pénzügyi eszközök valósérték-hierarchiája

| millió EUR |
| --- |
| | 2016.12.31. | 2015.12.31. |
| 1. szint: Jegyzett aktív piaci árak | 8 910 | 8 123 |
| 2. szint: A jegyzett árakon kívüli megfigyelhető inputok | 231 | 188 |
| 3. szint: Értékelési technikák nem a megfigyelhető piaci adatokon alapuló inputokkal | 1 302 | 1 310 |
| Összesen | 10 442 | 9 620 |

millió EUR

2016.12.31.

2015.12.31.

1. szint: Jegyzett aktív piaci árak

1. szint: Jegyzett aktív piaci árak

8 910

8 910

8 123

8 123

2. szint: A jegyzett árakon kívüli megfigyelhető inputok

2. szint: A jegyzett árakon kívüli megfigyelhető inputok

231

231

188

188

3. szint: Értékelési technikák nem a megfigyelhető piaci adatokon alapuló inputokkal

3. szint: Értékelési technikák nem a megfigyelhető piaci adatokon alapuló inputokkal

1 302

1 302

1 310

1 310

Összesen

Összesen

10 442

10 442

9 620

9 620

Az időszak alatt nem voltak transzferek az 1. és a 2. szint között.

Nem a megfigyelhető piaci adatokon alapuló inputokat alkalmazó értékelési technikákkal értékelt pénzügyi eszközök összeegyeztetése (3. szint)

Nem a megfigyelhető piaci adatokon alapuló inputokat alkalmazó értékelési technikákkal értékelt pénzügyi eszközök összeegyeztetése (3. szint)

| millió EUR |
| --- |
| Nyitó egyenleg 2015.12.31-én | 1 310 |
| Beszerzés és értékesítés | 32 |
| Az időszak alatt keletkezett nyereség vagy veszteség pénzügyi bevételben vagy finanszírozási költségekben | (54) |
| Nyereség vagy veszteség nettó eszközökben | 13 |
| Transzfer a 3. szintre | — |
| Transzfer a 3. szintről | — |
| Egyéb | — |
| Záró egyenleg 2016.12.31-én | 1 302 |

millió EUR

Nyitó egyenleg 2015.12.31-én

Nyitó egyenleg 2015.12.31-én

1 310

1 310

Beszerzés és értékesítés

Beszerzés és értékesítés

32

32

Az időszak alatt keletkezett nyereség vagy veszteség pénzügyi bevételben vagy finanszírozási költségekben

Az időszak alatt keletkezett nyereség vagy veszteség pénzügyi bevételben vagy finanszírozási költségekben

(54)

(54)

Nyereség vagy veszteség nettó eszközökben

Nyereség vagy veszteség nettó eszközökben

13

13

Transzfer a 3. szintre

Transzfer a 3. szintre

—

Transzfer a 3. szintről

Transzfer a 3. szintről

—

Egyéb

Egyéb

—

Záró egyenleg 2016.12.31-én

Záró egyenleg 2016.12.31-én

1 302

1 302

2.4.3.   
  Kölcsönök

Kölcsönök

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2016.12.31. | 2015.12.31. |
| Pénzügyi támogatások keretében nyújtott kölcsönök | 2.4.3.1 | 55 134 | 56 874 |
| Egyéb kölcsönök | 2.4.3.2 | 343 | 377 |
| Összesen | | 55 477 | 57 251 |
| Hosszú lejáratú | | 53 116 | 49 743 |
| Rövid lejáratú | | 2 361 | 7 508 |

millió EUR

Megjegyzés

2016.12.31.

2015.12.31.

Pénzügyi támogatások keretében nyújtott kölcsönök

Pénzügyi támogatások keretében nyújtott kölcsönök

2.4.3.1

2.4.3.1

55 134

55 134

56 874

56 874

Egyéb kölcsönök

Egyéb kölcsönök

2.4.3.2

2.4.3.2

343

343

377

377

Összesen

Összesen

55 477

55 477

57 251

57 251

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

53 116

53 116

49 743

49 743

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

2 361

2 361

7 508

7 508

2.4.3.1.   Pénzügyi támogatások keretében nyújtott kölcsönök

Pénzügyi támogatások keretében nyújtott kölcsönök

| millió EUR |
| --- |
| | Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus | Fizetésimérleg-eszköz | MFA | Euratom | Felszámolás alatt álló ESZAK | Összesen |
| Összesen 2015.12.31-én | 47 509 | 5 811 | 3 024 | 301 | 229 | 56 874 |
| Új kölcsönök | 4 750 | — | 10 | — | — | 4 760 |
| Visszafizetések | (4 750 ) | (1 500 ) | (70) | (49) | — | (6 369 ) |
| Árfolyam-különbözet | — | — | — | — | (33) | (33) |
| Könyv szerinti érték változásai | (53) | (40) | — | — | (5) | (98) |
| Értékvesztés | — | — | — | — | — | — |
| Összesen 2016.12.31-én | 47 456 | 4 272 | 2 964 | 252 | 191 | 55 134 |
| Hosszú lejáratú | 46 800 | 3 050 | 2 889 | 199 | 101 | 53 039 |
| Rövid lejáratú | 656 | 1 222 | 75 | 53 | 90 | 2 096 |
| A könyv szerinti érték változása megfelel az elhatárolt kamatokban bekövetkezett változásnak. |

millió EUR

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus

Fizetésimérleg-eszköz

MFA

Euratom

Felszámolás alatt álló ESZAK

Összesen

Összesen 2015.12.31-én

Összesen 2015.12.31-én

47 509

47 509

5 811

5 811

3 024

3 024

301

301

229

229

56 874

56 874

Új kölcsönök

Új kölcsönök

4 750

4 750

—

10

10

—

—

4 760

4 760

Visszafizetések

Visszafizetések

(4 750 )

(4 750 )

(1 500 )

(1 500 )

(70)

(70)

(49)

(49)

—

(6 369 )

(6 369 )

Árfolyam-különbözet

Árfolyam-különbözet

—

—

—

—

(33)

(33)

(33)

(33)

Könyv szerinti érték változásai

Könyv szerinti érték változásai

(53)

(53)

(40)

(40)

—

—

(5)

(5)

(98)

(98)

Értékvesztés

Értékvesztés

—

—

—

—

—

—

Összesen 2016.12.31-én

Összesen 2016.12.31-én

47 456

47 456

4 272

4 272

2 964

2 964

252

252

191

191

55 134

55 134

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

46 800

46 800

3 050

3 050

2 889

2 889

199

199

101

101

53 039

53 039

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

656

656

1 222

1 222

75

75

53

53

90

90

2 096

2 096

A könyv szerinti érték változása megfelel az elhatárolt kamatokban bekövetkezett változásnak.

A könyv szerinti érték változása megfelel az elhatárolt kamatokban bekövetkezett változásnak.

A pénzügyi támogatások keretében nyújtott kölcsönök névértéke 2016. december 31-én összesen 54 373 millió EUR volt (2015: 56 011 millió EUR).

Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus lehetővé teszi, hogy egy tagállam számára pénzügyi támogatást nyújtsanak, ha általa nem befolyásolható rendkívüli körülmények folytán nehézségekkel küzd, vagy súlyos nehézségek komoly veszélye áll fenn. A segítségnyújtás hitel vagy hitelkeret formáját öltheti. Az ECOFIN Tanács 2010. május 9-i következtetéseiben a mechanizmus általános felső határát 60 milliárd EUR-ban rögzítették, de a jogszabályi korlát a kinnlevő összeg felső határát a saját források felső határán belül rendelkezésre álló mozgástérre korlátozza. Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében folyósított hitelekhez kapcsolódó hitelfelvételt az uniós költségvetés garantálja. Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében nem tervezik sem új finanszírozási programok elindítását, sem új hitelkeret-megállapodások megkötését.

A fizetésimérleg-eszköz szakpolitikai alapú pénzügyi instrumentum, amely középtávú pénzügyi segítséget nyújt az Európai Unió azon tagállamainak, amelyeknek nem az euró a hivatalos pénzneme. A folyó fizetéseikkel vagy tőkemozgásaikkal kapcsolatban nehézségeket tapasztaló vagy komoly nehézségekkel fenyegetett tagállamok részére biztosít kölcsönfelvételi lehetőséget. Az eszköz keretében nyújtható kölcsönök maximális összege 50 milliárd EUR. E fizetésimérleg-kölcsönökhöz kapcsolódó hitelfelvételt az uniós költségvetés garantálja.

Az MFA szakpolitikai alapú pénzügyi instrumentum, amelynek keretében feltétel nélküli és célhoz nem rendelt fizetésimérleg- és/vagy költségvetés-támogatást nyújtanak jelenleg IMF-programban részt vevő, partneri viszonyban lévő harmadik országoknak. A támogatás közép- vagy hosszú lejáratú kölcsönök vagy támogatások, illetve ezek megfelelő kombinációjának formáját ölti, és általában valamely IMF által támogatott kiigazítási és reformprogram keretében nyújtott finanszírozást egészít ki. Ezeket a kölcsönöket a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap garantálja. A 2016. december 31-i állapot szerint az MFA támogatás keretében biztosított hitelkeret-megállapodáshoz kapcsolódóan 1 313 millió EUR-t nyújtottak Ukrajna (1 200 millió EUR), Tunézia (100 millió EUR) és Grúzia (13 millió EUR) számára, ám az összegeket még nem folyósították – lásd a 4.1.2. megjegyzést.

4.1.2.

A (Bizottság által képviselt) Euratom jogi személyiség kölcsönt nyújt a tagállamoknak és nem tagállamoknak energetikai létesítményekkel kapcsolatos projektek finanszírozásához. A 2016. december 31-i állapot szerint 300 millió EUR összegű kölcsönt nyújtottak Ukrajna számára, ám az összeget még nem folyósították – lásd a 4.1.2. megjegyzést. Az Euratom-kölcsönök fedezésére harmadik felektől 252 millió EUR összegben érkeztek garanciák (2015: 301 millió EUR).

4.1.2.

A felszámolás alatt álló ESZAK kölcsöneit az ESZAK-Szerződés 54. és 56. cikkének megfelelően hitelfelvételből nyújtották.

Kölcsönök effektív kamatlábai (kamatláb-intervallumok)

Kölcsönök effektív kamatlábai (kamatláb-intervallumok)

| | 2016.12.31. | 2015.12.31. |
| --- | --- | --- |
| Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA) | 0 % – 4,54  % | 0 % – 4,54  % |
| Euratom | 0 % – 5,76  % | 0,08  % – 5,76  % |
| Fizetésimérleg-eszköz | 2,37  % – 3,37  % | 2,37  % – 3,62  % |
| Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus | 0,62  % – 3,75  % | 0,62  % – 3,75  % |
| Felszámolás alatt álló ESZAK | 5,23  % – 5,81  % | 5,23  % – 5,81  % |

2016.12.31.

2015.12.31.

Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA)

Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA)

0 % – 4,54  %

0 % – 4,54  %

0 % – 4,54  %

0 % – 4,54  %

Euratom

Euratom

0 % – 5,76  %

0 % – 5,76  %

0,08  % – 5,76  %

0,08  % – 5,76  %

Fizetésimérleg-eszköz

Fizetésimérleg-eszköz

2,37  % – 3,37  %

2,37  % – 3,37  %

2,37  % – 3,62  %

2,37  % – 3,62  %

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus

0,62  % – 3,75  %

0,62  % – 3,75  %

0,62  % – 3,75  %

0,62  % – 3,75  %

Felszámolás alatt álló ESZAK

Felszámolás alatt álló ESZAK

5,23  % – 5,81  %

5,23  % – 5,81  %

5,23  % – 5,81  %

5,23  % – 5,81  %

2.4.3.2.   Egyéb kölcsönök

| millió EUR |
| --- |
| | 2016.12.31. | 2015.12.31. |
| Különleges feltételek mellett nyújtott kölcsönök | 93 | 113 |
| Engedményezett kölcsönök | — | — |
| A felszámolás alatt álló ESZAK lakáscélú kölcsönei | 5 | 6 |
| 3–12 hónapos lekötött betétek | 245 | 257 |
| Összesen | 343 | 377 |
| Hosszú lejáratú | 77 | 88 |
| Rövid lejáratú | 266 | 290 |

millió EUR

2016.12.31.

2015.12.31.

Különleges feltételek mellett nyújtott kölcsönök

Különleges feltételek mellett nyújtott kölcsönök

93

93

113

113

Engedményezett kölcsönök

Engedményezett kölcsönök

—

—

A felszámolás alatt álló ESZAK lakáscélú kölcsönei

A felszámolás alatt álló ESZAK lakáscélú kölcsönei

5

5

6

6

3–12 hónapos lekötött betétek

3–12 hónapos lekötött betétek

245

245

257

257

Összesen

Összesen

343

343

377

377

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

77

77

88

88

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

266

266

290

290

Az egyéb kölcsönök névértéke 2016. december 31-én 673 millió EUR-t tett ki (2015: 609 millió EUR).

A különleges feltételekkel nyújtott kölcsönöket a nem tagállamokkal való együttműködés részeként nyújtják kedvezményes kamatozással.

Az engedményezett kölcsönök olyan nemteljesítő kölcsönök, amelyeket az EBB nyújtott, és amelyekre vonatkozóan a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapból teljesített kifizetést követően minden jogot az EU-ra engedményeztek. Ezek a kölcsönök 332 millió EUR (2015: 218 millió EUR) összegben teljes mértékben értékvesztettek.

Egyéb kölcsönökre vonatkozó értékvesztés

Egyéb kölcsönökre vonatkozó értékvesztés

| millió EUR |
| --- |
| | 2015.12.31. | Növekedés | Visszaírás | Leírás | Egyéb | 2016.12.31. |
| Különleges feltételek mellett nyújtott kölcsönök | 13 | 0 | (6) | 0 | 0 | 7 |
| Engedményezett kölcsönök | 218 | 114 | 0 | 0 | 0 | 332 |
| A felszámolás alatt álló ESZAK lakáscélú kölcsönei | — | — | — | — | — | — |
| Összesen | 231 | 114 | (6) | 0 | 0 | 339 |

millió EUR

2015.12.31.

Növekedés

Visszaírás

Leírás

Egyéb

2016.12.31.

Különleges feltételek mellett nyújtott kölcsönök

Különleges feltételek mellett nyújtott kölcsönök

13

13

0

0

(6)

(6)

0

0

0

0

7

7

Engedményezett kölcsönök

Engedményezett kölcsönök

218

218

114

114

0

0

0

0

0

0

332

332

A felszámolás alatt álló ESZAK lakáscélú kölcsönei

A felszámolás alatt álló ESZAK lakáscélú kölcsönei

—

—

—

—

—

—

Összesen

Összesen

231

231

114

114

(6)

(6)

0

0

0

0

339

339

2.5.   ELŐFINANSZÍROZÁS

ELŐFINANSZÍROZÁS

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2016.12.31. | 2015.12.31. |
| Hosszú lejáratú előfinanszírozás | | | |
| Előfinanszírozás | 2.5.1 | 20 219 | 28 543 |
| Egyéb előlegek a tagállamok részére | 2.5.2 | 1 651 | 1 332 |
| Vagyonkezelői alapokhoz való hozzájárulások | | 31 | 4 |
| | | 21 901 | 29 879 |
| Rövid lejáratú előfinanszírozás | | | |
| Előfinanszírozás | 2.5.1 | 21 386 | 11 498 |
| Egyéb előlegek a tagállamok részére | 2.5.2 | 2 183 | 3 779 |
| | | 23 569 | 15 277 |
| Összesen | | 45 470 | 45 156 |

millió EUR

Megjegyzés

2016.12.31.

2015.12.31.

Hosszú lejáratú előfinanszírozás

Hosszú lejáratú előfinanszírozás

Előfinanszírozás

Előfinanszírozás

2.5.1

2.5.1

20 219

20 219

28 543

28 543

Egyéb előlegek a tagállamok részére

Egyéb előlegek a tagállamok részére

2.5.2

2.5.2

1 651

1 651

1 332

1 332

Vagyonkezelői alapokhoz való hozzájárulások

Vagyonkezelői alapokhoz való hozzájárulások

31

31

4

4

21 901

21 901

29 879

29 879

Rövid lejáratú előfinanszírozás

Rövid lejáratú előfinanszírozás

Előfinanszírozás

Előfinanszírozás

2.5.1

2.5.1

21 386

21 386

11 498

11 498

Egyéb előlegek a tagállamok részére

Egyéb előlegek a tagállamok részére

2.5.2

2.5.2

2 183

2 183

3 779

3 779

23 569

23 569

15 277

15 277

Összesen

Összesen

45 470

45 470

45 156

45 156

A különböző programokban elegendő előfinanszírozást kell biztosítani ahhoz, hogy a kedvezményezettnek rendelkezésére álljon a projekt elindításához szükséges forrás, ugyanakkor meg kell védeni az EU pénzügyi érdekeit és figyelembe kell venni a jogi, működési és költséghatékonysági korlátokat. Az előfinanszírozás megfelelőbb nyomon követése érdekében a Bizottság kellően megfontolta ezeket a tényezőket.

2.5.1.   
  Előfinanszírozás

Előfinanszírozás

| millió EUR |
| --- |
| | Bruttó összeg | Elhatárolással elszámolt | Nettó összeg 2016.12.31-én | Bruttó összeg | Elhatárolással elszámolt | Nettó összeg 2015.12.31-én |
| Megosztott irányítás | | | | | | |
| EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök | 3 955 | — | 3 955 | 4 726 | (1 629 ) | 3 097 |
| ERFA és Kohéziós Alap | 19 858 | (4 727 ) | 15 131 | 24 268 | (7 416 ) | 16 852 |
| ESZA | 6 477 | (617) | 5 860 | 7 251 | (1 325 ) | 5 926 |
| Egyéb | 4 219 | (2 393 ) | 1 826 | 4 359 | (2 365 ) | 1 994 |
| | 34 509 | (7 737 ) | 26 772 | 40 604 | (12 735 ) | 27 869 |
| Közvetlen irányítás | | | | | | |
| Végrehajtja: | | | | | | |
| Bizottság | 12 424 | (8 843 ) | 3 581 | 12 512 | (9 536 ) | 2 976 |
| Uniós végrehajtó ügynökségek | 13 136 | (8 348 ) | 4 788 | 11 065 | (7 767 ) | 3 298 |
| Vagyonkezelői alapok | 142 | (82) | 60 | 14 | (5) | 9 |
| | 25 701 | (17 273 ) | 8 429 | 23 591 | (17 308 ) | 6 283 |
| Közvetett irányítás | | | | | | |
| Végrehajtja: | | | | | | |
| Egyéb uniós ügynökségek és szervek | 616 | (157) | 459 | 627 | (95) | 532 |
| Harmadik országok | 1 861 | (1 135 ) | 726 | 2 151 | (1 229 ) | 922 |
| Nemzetközi szervezetek | 7 230 | (4 432 ) | 2 797 | 6 640 | (4 014 ) | 2 626 |
| Egyéb jogalanyok | 6 498 | (4 077 ) | 2 422 | 5 330 | (3 521 ) | 1 809 |
| | 16 206 | (9 801 ) | 6 404 | 14 748 | (8 859 ) | 5 889 |
| Összesen | 76 416 | (34 811 ) | 41 605 | 78 943 | (38 902 ) | 40 041 |
| Hosszú lejáratú | 20 219 | — | 20 219 | 28 543 | — | 28 543 |
| Rövid lejáratú | 56 197 | (34 811 ) | 21 386 | 50 401 | (38 902 ) | 11 498 |

millió EUR

Bruttó összeg

Elhatárolással elszámolt

Nettó összeg 2016.12.31-én

Bruttó összeg

Elhatárolással elszámolt

Nettó összeg 2015.12.31-én

Megosztott irányítás

Megosztott irányítás

EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök

EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök

3 955

3 955

—

3 955

3 955

4 726

4 726

(1 629 )

(1 629 )

3 097

3 097

ERFA és Kohéziós Alap

ERFA és Kohéziós Alap

19 858

19 858

(4 727 )

(4 727 )

15 131

15 131

24 268

24 268

(7 416 )

(7 416 )

16 852

16 852

ESZA

ESZA

6 477

6 477

(617)

(617)

5 860

5 860

7 251

7 251

(1 325 )

(1 325 )

5 926

5 926

Egyéb

Egyéb

4 219

4 219

(2 393 )

(2 393 )

1 826

1 826

4 359

4 359

(2 365 )

(2 365 )

1 994

1 994

34 509

34 509

(7 737 )

(7 737 )

26 772

26 772

40 604

40 604

(12 735 )

(12 735 )

27 869

27 869

Közvetlen irányítás

Közvetlen irányítás

Végrehajtja:

Végrehajtja:

Bizottság

Bizottság

12 424

12 424

(8 843 )

(8 843 )

3 581

3 581

12 512

12 512

(9 536 )

(9 536 )

2 976

2 976

Uniós végrehajtó ügynökségek

Uniós végrehajtó ügynökségek

13 136

13 136

(8 348 )

(8 348 )

4 788

4 788

11 065

11 065

(7 767 )

(7 767 )

3 298

3 298

Vagyonkezelői alapok

Vagyonkezelői alapok

142

142

(82)

(82)

60

60

14

14

(5)

(5)

9

9

25 701

25 701

(17 273 )

(17 273 )

8 429

8 429

23 591

23 591

(17 308 )

(17 308 )

6 283

6 283

Közvetett irányítás

Közvetett irányítás

Végrehajtja:

Végrehajtja:

Egyéb uniós ügynökségek és szervek

Egyéb uniós ügynökségek és szervek

616

616

(157)

(157)

459

459

627

627

(95)

(95)

532

532

Harmadik országok

Harmadik országok

1 861

1 861

(1 135 )

(1 135 )

726

726

2 151

2 151

(1 229 )

(1 229 )

922

922

Nemzetközi szervezetek

Nemzetközi szervezetek

7 230

7 230

(4 432 )

(4 432 )

2 797

2 797

6 640

6 640

(4 014 )

(4 014 )

2 626

2 626

Egyéb jogalanyok

Egyéb jogalanyok

6 498

6 498

(4 077 )

(4 077 )

2 422

2 422

5 330

5 330

(3 521 )

(3 521 )

1 809

1 809

16 206

16 206

(9 801 )

(9 801 )

6 404

6 404

14 748

14 748

(8 859 )

(8 859 )

5 889

5 889

Összesen

Összesen

76 416

76 416

(34 811 )

(34 811 )

41 605

41 605

78 943

78 943

(38 902 )

(38 902 )

40 041

40 041

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

20 219

20 219

—

20 219

20 219

28 543

28 543

—

28 543

28 543

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

56 197

56 197

(34 811 )

(34 811 )

21 386

21 386

50 401

50 401

(38 902 )

(38 902 )

11 498

11 498

Az előfinanszírozás pénz kifizetését és így kifizetési előirányzatok végrehajtását jelenti. Az 1.5.7. megjegyzésben kifejtettek szerint ezek előlegek, vagyis még nem kerültek elszámolásra. Így míg az előfinanszírozás csökkenti a fennálló kötelezettségvállalásokat (lásd az 5.1. megjegyzést), olyan kiadásokat jelent, amelyeket még jelenítettek meg az eredménykimutatásban.

1.5.7.

5.1.

A mérlegben szereplő összegeket legjobban a 2007–2013 közötti programozási időszak lezárása és a 2014–2020 közötti időszak programjainak fokozatos elindulása befolyásolta: a korábbi programokhoz kapcsolódó előfinanszírozás a költségek elfogadása miatt csökkenőben van, míg az új programozási időszakot illetően további előfinanszírozásokat fizettek ki.

A megosztott irányítás vonatkozásában a programozási időszakok közötti átmenet magyarázza a rövid és a hosszú lejáratú egyenlegek közötti változást is. A 2007–2013 közötti programozási időszak a zárószakaszában van, így több összeg válik esedékessé 12 hónapon belül. A 2014–2020 közötti programozási időszakot érintően a kezdeti előfinanszírozást hosszú lejáratúként, míg az éves előfinanszírozást rövid lejáratúként könyvelik le.

A fenti táblázatban látható, hogy jelentősen csökkentek a megosztott irányítás alá tartozó bruttó előfinanszírozási összegek. Ez 18 521 millió EUR összegű költség elszámolásával magyarázható, amelyet csak részben ellensúlyozott a 12 426 millió EUR összegű új előfinanszírozás kifizetése.

Előfinanszírozással kapcsolatban kapott garanciák

Előfinanszírozással kapcsolatban kapott garanciák

Ezek az Európai Bizottság által bizonyos esetben az előlegek kifizetésekor (előfinanszírozáskor) elvárt garanciák olyan kedvezményezettektől, amelyek nem tagállamok. Az ilyen garanciának kétféle értéke lehet: névérték és tényleges érték. A névérték a garancia nyújtásakor meghatározott névleges érték. A tényleges érték esetében a garanciát kiváltó esemény az előfinanszírozási kifizetés és/vagy az azt követő elszámolások. 2016. december 31-én az előfinanszírozással kapcsolatban kapott garanciák névértéke 683 millió EUR volt, szemben a 496 millió EUR tényleges értékkel (2015: 844 millió EUR és 626 millió EUR).

A 7. kutatási keretprogram (FP7) és a Horizont 2020 keretében kutatásra és technológiafejlesztésre kifizetett bizonyos előfinanszírozási összegeket hatékonyan fedezi a résztvevői garanciaalap. E kölcsönös előnyökkel járó eszköz célja, hogy fedezze a 7. kutatási és technológiafejlesztési keretprogram és a Horizont 2020 közvetett tevékenységeinek végrehajtása során a kedvezményezettek által ki nem fizetett összegek kapcsán felmerült kockázatokat. A közvetett tevékenységek azon résztvevői, akik uniós vissza nem térítendő támogatásban részesülnek, a teljes kapott összeg 5 %-ának megfelelő hozzájárulást nyújtanak a résztvevői garanciaalap tőkéjéhez.

2016. december 31-én a résztvevői garanciaalap által fedezett előfinanszírozási összegek összesen 1,8 milliárd EUR-t tettek ki (2015: 1,7 milliárd EUR). A résztvevői garanciaalap tulajdonosai a résztvevők, a (Bizottság által képviselt) Unió pedig azok végrehajtó ügynöke.

Év végén a résztvevői garanciaalap eszközei összesen 1 951 millió EUR-t tettek ki (2015: 1 838 millió EUR). A résztvevői garanciaalap eszközei a Bizottság Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatósága által kezelt pénzügyi eszközöket is magukban foglalnak. Mivel a résztvevő garancialap különálló jogalany, az alap eszközeit nem konszolidálják az uniós éves beszámolóban.

2.5.2.   
  Egyéb előlegek a tagállamok részére

Egyéb előlegek a tagállamok részére

| millió EUR |
| --- |
| | 2016.12.31. | 2015.12.31. |
| Tagállamok részére nyújtott előlegek megosztott irányítású finanszírozási eszközökre vonatkozóan | 2 534 | 3 287 |
| Támogatási programok | 1 300 | 1 824 |
| Összesen | 3 834 | 5 111 |
| Hosszú lejáratú | 1 651 | 1 332 |
| Rövid lejáratú | 2 183 | 3 779 |

millió EUR

2016.12.31.

2015.12.31.

Tagállamok részére nyújtott előlegek megosztott irányítású finanszírozási eszközökre vonatkozóan

Tagállamok részére nyújtott előlegek megosztott irányítású finanszírozási eszközökre vonatkozóan

2 534

2 534

3 287

3 287

Támogatási programok

Támogatási programok

1 300

1 300

1 824

1 824

Összesen

Összesen

3 834

3 834

5 111

5 111

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

1 651

1 651

1 332

1 332

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

2 183

2 183

3 779

3 779

Tagállamok részére nyújtott előlegek megosztott irányítású finanszírozási eszközökre vonatkozóan

Tagállamok részére nyújtott előlegek megosztott irányítású finanszírozási eszközökre vonatkozóan

Az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) programjai keretében is lehetőség van arra, hogy az uniós költségvetésből előlegfizetést teljesítenek a tagállamok számára, hogy azok hozzá tudjanak járulni a finanszírozási eszközökhöz (amelyek ölthetik kölcsön, részesedésszerzés vagy garancia formáját). E finanszírozási eszközöket nem a Bizottság, hanem a tagállamok felelősségére hozták létre és kezelik. Mindenesetre az ezen eszközök keretében az év végéig fel nem használt összegek az EU tulajdonát képezik (mint ahogyan valamennyi előfinanszírozás esetében is), következésképpen eszközként szerepelnek az uniós mérlegben.

2014-2020 közötti időszak:

2014-2020 közötti időszak:

A kohéziós politika keretében a tagállamok 3 681 millió EUR összegű hozzájárulást nyújtottak, amelyből a becslések szerint 2016. december 31-ig még 1 842 millió EUR-t nem hajtottak végre. Ez magában foglalja a tagállamok által a kkv-kezdeményezéshez nyújtott hozzájárulást. A kkv-kezdeményezés célja, hogy a banki szektort további kölcsönök nyújtására ösztönözze a kkv-k részére (745 millió EUR-t fizettek ki, ebből a becslések szerint még 481 millió EUR-t nem hajtottak végre).

A vidékfejlesztés vonatkozásában év végéig 6 millió EUR nem került még felhasználásra.

2007-2013 közötti időszak:

2007-2013 közötti időszak:

A korábbi programozási időszakban az alap-jogiaktusok nem kötelezik a tagállamokat arra, hogy ezen előlegek felhasználásáról időszakosan jelentést tegyenek a Bizottság felé, és ezen összegek néhány esetben még a Bizottságnak benyújtott kiadási kimutatásokban sem szerepelnek.

A kohéziós politika vonatkozásában a Bizottság minden évben információkat gyűjt a tagállamoktól e finanszírozási eszközökről, és azokat éves végrehajtási jelentésben foglalja össze. A következő jelentés a végrehajtási zárójelentés lesz, amely azonban nem fog időben rendelkezésre állni ahhoz, hogy e beszámolóban szerepeljen. A Bizottság ezen eszköz értékét következésképpen és a korábbi évekkel összhangban a legfrissebb rendelkezésre álló megbízható információ, vagyis a 2015. december 31-i éves végrehajtási jelentés és a 2016-ban teljesített folyósítások alapján becsüli meg. A becslés azon a feltételezésen is alapul, hogy a pénzeszközöket teljes mértékben és a (2017. március 31-ig tartó) működés fennmaradó ideje alatt egyenletesen fogják felhasználni. A becslések szerint 2016 végén még 686 millió EUR állt a végső kedvezményezettek rendelkezésére befektetési célból.

A vidékfejlesztés vonatkozásában év végéig valamennyi összeget felhasználták, vagy a programozási időszak vége előtt más intézkedésekre allokálták.

Támogatási programok

Támogatási programok

A fentiekhez hasonlóan a tagállamok által a különböző támogatási programokra (állami támogatásra, az EMGA piaci intézkedéseire vagy az EMVA beruházási intézkedéseire) vonatkozóan kifizetett és év végéig fel nem használt előlegeket eszközként jelenítik meg az EU mérlegében. A Bizottság a tagállamoktól kapott információk alapján becsléssel állapította meg ezen előlegek értékét; az eredményül kapott összegeket a fenti Támogatási programok almegnevezés alatt tüntette fel.

2014-2020 közötti időszak:

2014-2020 közötti időszak:

A kohéziós politika vonatkozásában év végéig 117 millió EUR nem került felhasználásra.

A mezőgazdasági politika tekintetében a Bizottság közvetlenül a tagállami kifizető ügynökségektől kért információkat a fel nem használt összegekről. Ezen információk alapján a becslések szerint év végéig 721 millió EUR maradt felhasználatlanul.

2007-2013 közötti időszak:

2007-2013 közötti időszak:

A becslések szerint 2016 végén 461 millió EUR maradt felhasználatlanul a mezőgazdasági politikával összefüggésben kifizetett előlegekből.

2.6.   VISSZTERHES KÖVETELÉSEK ÉS NEM VISSZTERHES BEHAJTHATÓ KÖVETELÉSEK

VISSZTERHES KÖVETELÉSEK ÉS NEM VISSZTERHES BEHAJTHATÓ KÖVETELÉSEK

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2016.12.31. | 2015.12.31. |
| Hosszú lejáratú | | | |
| Nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések | 2.6.1 | 700 | 857 |
| Visszterhes ügyletekből származó követelések | 2.6.2 | 16 | 13 |
| | | 717 | 870 |
| Rövid lejáratú | | | |
| Nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések | 2.6.1 | 10 347 | 8 882 |
| Visszterhes ügyletekből származó követelések | 2.6.2 | 558 | 572 |
| | | 10 905 | 9 454 |
| Összesen | | 11 621 | 10 324 |

millió EUR

Megjegyzés

2016.12.31.

2015.12.31.

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

Nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések

Nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések

2.6.1

2.6.1

700

700

857

857

Visszterhes ügyletekből származó követelések

Visszterhes ügyletekből származó követelések

2.6.2

2.6.2

16

16

13

13

717

717

870

870

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

Nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések

Nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések

2.6.1

2.6.1

10 347

10 347

8 882

8 882

Visszterhes ügyletekből származó követelések

Visszterhes ügyletekből származó követelések

2.6.2

2.6.2

558

558

572

572

10 905

10 905

9 454

9 454

Összesen

Összesen

11 621

11 621

10 324

10 324

2.6.1.   
  Nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések

Nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2016.12.31. | 2015.12.31. |
| Hosszú lejáratú | | | |
| Tagállamok | 2.6.1.1 | 700 | 857 |
| | | 700 | 857 |
| Rövid lejáratú | | | |
| Tagállamok | 2.6.1.1 | 8 162 | 6 845 |
| Pénzbírságok | 2.6.1.2 | 1 808 | 1 601 |
| Aktív időbeli elhatárolások | 2.6.1.3 | 329 | 369 |
| Egyéb behajtható követelések | | 47 | 67 |
| | | 10 347 | 8 882 |
| Összesen | | 11 047 | 9 739 |

millió EUR

Megjegyzés

2016.12.31.

2015.12.31.

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

Tagállamok

Tagállamok

2.6.1.1

2.6.1.1

700

700

857

857

700

700

857

857

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

Tagállamok

Tagállamok

2.6.1.1

2.6.1.1

8 162

8 162

6 845

6 845

Pénzbírságok

Pénzbírságok

2.6.1.2

2.6.1.2

1 808

1 808

1 601

1 601

Aktív időbeli elhatárolások

Aktív időbeli elhatárolások

2.6.1.3

2.6.1.3

329

329

369

369

Egyéb behajtható követelések

Egyéb behajtható követelések

47

47

67

67

10 347

10 347

8 882

8 882

Összesen

Összesen

11 047

11 047

9 739

9 739

2.6.1.1.   Tagállamokkal szembeni behajtható követelések

Tagállamokkal szembeni behajtható követelések

| millió EUR |
| --- |
| | 2016.12.31. | 2015.12.31. |
| Az A-számlán megállapított tradicionális saját források (TOR) | 3 261 | 3 041 |
| A külön számlán megállapított TOR | 1 437 | 1 283 |
| Befizetendő saját források | 1 764 | — |
| Értékvesztés | (753) | (760) |
| Egyéb | 36 | 10 |
| Behajtható követelések saját forrásokból | 5 745 | 3 573 |
| Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) | 2 606 | 3 846 |
| Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) | 924 | 750 |
| Átmeneti vidékfejlesztési eszköz (TRDI) | 30 | 26 |
| Speciális Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Csatlakozási Program (SAPARD) | 167 | 175 |
| Értékvesztés | (999) | (1 092 ) |
| EMGA és vidékfejlesztési behajtható követelések | 2 729 | 3 705 |
| Várt előfinanszírozási visszafizettetés | 293 | 313 |
| Befizetett és beszedhető héa | 41 | 36 |
| Egyéb behajtható követelések a tagállamokkal szemben | 55 | 75 |
| Összesen | 8 863 | 7 701 |
| Hosszú lejáratú | 700 | 857 |
| Rövid lejáratú | 8 162 | 6 845 |

millió EUR

2016.12.31.

2015.12.31.

Az A-számlán megállapított tradicionális saját források (TOR)

Az A-számlán megállapított tradicionális saját források (TOR)

3 261

3 261

3 041

3 041

A külön számlán megállapított TOR

A külön számlán megállapított TOR

1 437

1 437

1 283

1 283

Befizetendő saját források

Befizetendő saját források

1 764

1 764

—

Értékvesztés

Értékvesztés

(753)

(753)

(760)

(760)

Egyéb

Egyéb

36

36

10

10

Behajtható követelések saját forrásokból

Behajtható követelések saját forrásokból

5 745

5 745

3 573

3 573

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA)

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA)

2 606

2 606

3 846

3 846

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA)

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA)

924

924

750

750

Átmeneti vidékfejlesztési eszköz (TRDI)

Átmeneti vidékfejlesztési eszköz (TRDI)

30

30

26

26

Speciális Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Csatlakozási Program (SAPARD)

Speciális Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Csatlakozási Program (SAPARD)

167

167

175

175

Értékvesztés

Értékvesztés

(999)

(999)

(1 092 )

(1 092 )

EMGA és vidékfejlesztési behajtható követelések

EMGA és vidékfejlesztési behajtható követelések

2 729

2 729

3 705

3 705

Várt előfinanszírozási visszafizettetés

Várt előfinanszírozási visszafizettetés

293

293

313

313

Befizetett és beszedhető héa

Befizetett és beszedhető héa

41

41

36

36

Egyéb behajtható követelések a tagállamokkal szemben

Egyéb behajtható követelések a tagállamokkal szemben

55

55

75

75

Összesen

Összesen

8 863

8 863

7 701

7 701

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

700

700

857

857

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

8 162

8 162

6 845

6 845

A tagállamoktól származó hosszú lejáratú összegek az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapra (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra (EMVA) vonatkozó végre nem hajtott megfelelőségi záróelszámolási határozatokhoz kapcsolódnak, amelyeket éves részletekben és/vagy elhatárolással kell végrehajtani.

Behajtható követelések saját forrásokból

Behajtható követelések saját forrásokból

A vámokból és cukorilletékekből álló tradicionális saját forrásokat (TOR) a Bizottság nevében a tagállamok szedik be. A tagállamok megállapítják a TOR-t, és a megállapított jogosultságok összegeit a havi „A-számla” jelentésben közlik a Bizottsággal. Azokat a megállapított jogosultságokat, amelyeket azért nem tüntettek fel az A-számlán, mert a tagállamok még nem szedték be és nem nyújtottak biztosítékot (vagy nyújtottak biztosítékot, de azt vitatták), a „külön számlán” tüntetik fel.

A tagállamok héa- és GNI-alapú hozzájárulását évente kiigazítják, amire minden év decemberének első munkanapján kerül sor. A befizetendő saját források magukban foglalták a 2014-es, 2015-ös és 2016-os pénzügyi évre vonatkozó azon kiigazításokat is, amelyek a megerősítési eljárás lezárultát és a 2016. október 1-jei hatálybalépést követően a 2014. évi sajátforrás-határozat által bevezetett új rendelkezésekhez kapcsolódnak és amelyeket a tagállamoknak 2017. január 1-jén kellett befizetniük.

A következő négy évben a tényleges héa- és GNI-alapok még korrigálhatók, amennyiben nem jegyeztek be ezekre fenntartást. E fenntartásokat a tagállamokkal szembeni, bizonytalan összegekre vonatkozó lehetséges követelésnek kell tekinteni, mivel pénzügyi hatásuk nem becsülhető meg pontosan. Amennyiben meghatározható a pontos összeg, a megfelelő héa- és GNI-alapú forrásokat vagy a héa- és GNI-egyenlegekhez kapcsolódóan, vagy egyedi forráslehívásként hívják le.

EMGA és vidékfejlesztési behajtható követelések

EMGA és vidékfejlesztési behajtható követelések

Ide főként a tagállamokkal szembeni, a tagállamok által 2016. október 15-ig bejelentett és igazolt, 2016. december 31-én fennálló követelések tartoznak. Az említett bejelentés időpontját követően 2016. december 31-ig még felmerült behajtható követelésekről becslést készítenek. A Bizottság megbecsüli továbbá a kedvezményezettekkel szemben felmerült olyan követelések leírását, amelyek visszafizettetése nem valószínű. E kiigazítások nem jelentik azt, hogy a Bizottság lemondana ezen összegek jövőbeli behajtásáról. E kiigazítás továbbá 20 %-os levonást is tartalmaz, amely a tagállamok által az igazgatási költségek fedezésére megtartható összegnek felel meg.

2.6.1.2.   Pénzbírságok

Pénzbírságok

Ide a Bizottság által kibocsátott és év végén (előzetesen) még nem beszedett pénzbírságok tartoznak (1 986 millió EUR), amelyet csökkentenek a leírt összegek (178 millió EUR). Az év végén még fennálló pénzbírságokat összesen 1 012 millió EUR (2015: 1 428 millió EUR) összegű garancia fedezi. Meg kell jegyezni, hogy e követelésekből 651 millió EUR kifizetése 2016. december 31. után volt esedékes.

2.6.1.3.   Aktív időbeli elhatárolások

Aktív időbeli elhatárolások

| millió EUR |
| --- |
| | 2016.12.31. | 2015.12.31. |
| Kohéziós Alap, Mezőgazdasági és Regionális Vidékfejlesztési Alap: Pénzügyi korrekciók | 9 | 10 |
| Egyéb elhatárolt bevételek | 64 | 162 |
| Nem visszterhes ügyletekhez kapcsolódó halasztott kiadások | 256 | 196 |
| Összesen | 329 | 369 |
| Hosszú lejáratú | — | — |
| Rövid lejáratú | 329 | 369 |

millió EUR

2016.12.31.

2015.12.31.

Kohéziós Alap, Mezőgazdasági és Regionális Vidékfejlesztési Alap: Pénzügyi korrekciók

Kohéziós Alap, Mezőgazdasági és Regionális Vidékfejlesztési Alap: Pénzügyi korrekciók

9

9

10

10

Egyéb elhatárolt bevételek

Egyéb elhatárolt bevételek

64

64

162

162

Nem visszterhes ügyletekhez kapcsolódó halasztott kiadások

Nem visszterhes ügyletekhez kapcsolódó halasztott kiadások

256

256

196

196

Összesen

Összesen

329

329

369

369

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

—

—

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

329

329

369

369

2.6.2.   
  Visszterhes ügyletekből származó követelések

Visszterhes ügyletekből származó követelések

| millió EUR |
| --- |
| | 2016.12.31. | 2015.12.31. |
| Hosszú lejáratú | | |
| Egyéb követelések | 16 | 13 |
| | 16 | 13 |
| Rövid lejáratú | | |
| Ügyfelek | 246 | 225 |
| Ügyfelekkel szembeni követelések értékvesztési leírása | (128) | (107) |
| Visszterhes ügyletekhez kapcsolódó halasztott kiadások | 250 | 228 |
| Egyéb | 191 | 227 |
| | 558 | 572 |
| Összesen | 574 | 585 |

millió EUR

2016.12.31.

2015.12.31.

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

Egyéb követelések

Egyéb követelések

16

16

13

13

16

16

13

13

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

Ügyfelek

Ügyfelek

246

246

225

225

Ügyfelekkel szembeni követelések értékvesztési leírása

Ügyfelekkel szembeni követelések értékvesztési leírása

(128)

(128)

(107)

(107)

Visszterhes ügyletekhez kapcsolódó halasztott kiadások

Visszterhes ügyletekhez kapcsolódó halasztott kiadások

250

250

228

228

Egyéb

Egyéb

191

191

227

227

558

558

572

572

Összesen

Összesen

574

574

585

585

A fentiekben kimutatott, ügyfelekkel szembeni követelések értékvesztési leírása magában foglal 55 millió EUR, egyedi alapon megállapított értékvesztési leírást.

2.7.   KÉSZLETEK

KÉSZLETEK

| millió EUR |
| --- |
| | 2016.12.31. | 2015.12.31. |
| Tudományos anyagok | 54 | 55 |
| Egyéb | 111 | 83 |
| Összesen | 165 | 138 |

millió EUR

2016.12.31.

2015.12.31.

Tudományos anyagok

Tudományos anyagok

54

54

55

55

Egyéb

Egyéb

111

111

83

83

Összesen

Összesen

165

165

138

138

2.8.   PÉNZESZKÖZÖK ÉS PÉNZESZKÖZ-EGYENÉRTÉKESEK

PÉNZESZKÖZÖK ÉS PÉNZESZKÖZ-EGYENÉRTÉKESEK

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2016.12.31. | 2015.12.31. |
| Kincstáraknál és központi bankoknál vezetett számlák | | 24 566 | 17 119 |
| Folyószámlák | | 127 | 110 |
| Előlegszámlák | | 5 | 4 |
| Átutalások (úton lévő pénzeszköz) | | — | — |
| Egyéb lekötött betétek | | — | 28 |
| A költségvetés végrehajtásához kapcsolódó bankszámlák és egyéb lekötött betétek | 2.8.1 | 24 698 | 17 262 |
| Finanszírozási eszközökhöz tartozó pénzeszközök | 2.8.2 | 1 390 | 1 298 |
| Pénzbírságokhoz kapcsolódó pénzeszközök | 2.8.3 | 1 325 | 1 908 |
| Egyéb intézményekhez, ügynökségekhez és szervekhez kapcsolódó pénzeszközök | | 1 006 | 1 012 |
| Vagyonkezelői alapokhoz kapcsolódó pénzeszközök | | 167 | 192 |
| Összesen | | 28 585 | 21 671 |

millió EUR

Megjegyzés

2016.12.31.

2015.12.31.

Kincstáraknál és központi bankoknál vezetett számlák

Kincstáraknál és központi bankoknál vezetett számlák

24 566

24 566

17 119

17 119

Folyószámlák

Folyószámlák

127

127

110

110

Előlegszámlák

Előlegszámlák

5

5

4

4

Átutalások (úton lévő pénzeszköz)

Átutalások (úton lévő pénzeszköz)

—

—

Egyéb lekötött betétek

Egyéb lekötött betétek

—

28

28

A költségvetés végrehajtásához kapcsolódó bankszámlák és egyéb lekötött betétek

A költségvetés végrehajtásához kapcsolódó bankszámlák és egyéb lekötött betétek

2.8.1

2.8.1

24 698

24 698

17 262

17 262

Finanszírozási eszközökhöz tartozó pénzeszközök

Finanszírozási eszközökhöz tartozó pénzeszközök

2.8.2

2.8.2

1 390

1 390

1 298

1 298

Pénzbírságokhoz kapcsolódó pénzeszközök

Pénzbírságokhoz kapcsolódó pénzeszközök

2.8.3

2.8.3

1 325

1 325

1 908

1 908

Egyéb intézményekhez, ügynökségekhez és szervekhez kapcsolódó pénzeszközök

Egyéb intézményekhez, ügynökségekhez és szervekhez kapcsolódó pénzeszközök

1 006

1 006

1 012

1 012

Vagyonkezelői alapokhoz kapcsolódó pénzeszközök

Vagyonkezelői alapokhoz kapcsolódó pénzeszközök

167

167

192

192

Összesen

Összesen

28 585

28 585

21 671

21 671

2.8.1.   
  A költségvetés végrehajtásához kapcsolódó bankszámlák és egyéb lekötött betétek

A költségvetés végrehajtásához kapcsolódó bankszámlák és egyéb lekötött betétek

Ez a megnevezés magában foglalja a Bizottság tagállamok és EFTA-országok (államkincstárai és központi bankjai) által vezetett bankszámláin, valamint a kereskedelmi bankoknál vezetett folyószámlákon, előlegszámlákon és készpénz formájában meglévő pénzeszközeit. A 2016. év végi rendkívül magas kincstári egyenleg okai a következők:

| — | A saját források tekintetében az év végi egyenleg magában foglal egy összesen 7,7 milliárd EUR-s nettó összeget, amelyet a 2016 végén elfogadott költségvetés-módosítás eredményeképpen 2017 elején vissza kellett téríteni a tagállamok részére. Ezenfelül 2016 utolsó napjaiban 1,5 milliárd EUR összegű, saját forrásokra vonatkozó előleg érkezett be. |
| --- | --- |

—

A saját források tekintetében az év végi egyenleg magában foglal egy összesen 7,7 milliárd EUR-s nettó összeget, amelyet a 2016 végén elfogadott költségvetés-módosítás eredményeképpen 2017 elején vissza kellett téríteni a tagállamok részére. Ezenfelül 2016 utolsó napjaiban 1,5 milliárd EUR összegű, saját forrásokra vonatkozó előleg érkezett be.

| — | 2016-ban véglegesen beszedtek 4,3 milliárd EUR összegű, a Bizottság által a versenyszabályok megsértése miatt kirótt jelentős összegű pénzbírságot, amely év végén a kincstári egyenleg részét képezte. |
| --- | --- |

—

2016-ban véglegesen beszedtek 4,3 milliárd EUR összegű, a Bizottság által a versenyszabályok megsértése miatt kirótt jelentős összegű pénzbírságot, amely év végén a kincstári egyenleg részét képezte.

| — | A kincstári egyenleg továbbá magában foglalta a 2016 végéig fel nem használt, 11 milliárd EUR összegű címzett bevételeket és kifizetési előirányzatokat. |
| --- | --- |

—

A kincstári egyenleg továbbá magában foglalta a 2016 végéig fel nem használt, 11 milliárd EUR összegű címzett bevételeket és kifizetési előirányzatokat.

2.8.2.   
  Finanszírozási eszközökhöz tartozó pénzeszközök

Finanszírozási eszközökhöz tartozó pénzeszközök

Az e megnevezés alatt feltüntetett összegek elsősorban olyan pénzeszköz-egyenértékesekhez kapcsolódnak, amelyeket a Bizottság nevében letéteményesek kezelnek az uniós költségvetésből finanszírozott egyes finanszírozásieszköz-programok végrehajtása céljából (lásd a 2.4.1. megjegyzést). A finanszírozási eszközökhöz tartozó pénzeszközök csak az érintett program keretében használhatóak fel.

2.4.1.

2.8.3.   
  Pénzbírságokhoz kapcsolódó pénzeszközök

Pénzbírságokhoz kapcsolódó pénzeszközök

E pénzeszközök a Bizottság által – még le nem zárt ügyekben – kirótt büntetésekkel kapcsolatban kapott összegek. Ezeket az összegeket más célra nem használt, elkülönített letéti számlán tartják. Amennyiben a másik fél fellebbezést nyújtott be, vagy nem ismert, hogy nyújt-e be fellebbezést, a mögöttes összeget függő kötelezettségként tüntettük fel a 4.1.4. megjegyzésben.

4.1.4.

Ezen egyenleg csökkenése annak köszönhető, hogy a Bizottság 2010 óta valamennyi új előzetesen beszedett pénzbírságot a BUFI-alapban kezeli és értékesíthetőként besorolt pénzügyi eszközökbe fekteti be (lásd a 2.4.1. megjegyzést).

2.4.1.

KÖTELEZETTSÉGEK

KÖTELEZETTSÉGEK

2.9.   NYUGDÍJ ÉS EGYÉB MUNKAVÁLLALÓI JUTTATÁSOK

NYUGDÍJ ÉS EGYÉB MUNKAVÁLLALÓI JUTTATÁSOK

A munkavállalói juttatásokra vonatkozó rendszer nettó kötelezettségei

A munkavállalói juttatásokra vonatkozó rendszer nettó kötelezettségei

| millió EUR |
| --- |
| | Európai tisztviselők nyugdíjrendszere | Egyéb nyugdíjrendszerek | Közös betegségbiztosítási rendszer | Összesen 2016.12.31-én | Összesen 2015.12.31-én |
| Meghatározott juttatási kötelmek | 58 746 | 1 882 | 7 036 | 67 664 | 64 242 |
| Programeszközök | n.a. | (139) | (293) | (432) | (428) |
| Nettó kötelezettség | 58 746 | 1 743 | 6 742 | 67 231 | 63 814 |

millió EUR

Európai tisztviselők nyugdíjrendszere

Egyéb nyugdíjrendszerek

Közös betegségbiztosítási rendszer

Összesen 2016.12.31-én

Összesen 2015.12.31-én

Meghatározott juttatási kötelmek

Meghatározott juttatási kötelmek

58 746

58 746

1 882

1 882

7 036

7 036

67 664

67 664

64 242

64 242

Programeszközök

Programeszközök

n.a.

n.a.

(139)

(139)

(293)

(293)

(432)

(432)

(428)

(428)

Nettó kötelezettség

Nettó kötelezettség

58 746

58 746

1 743

1 743

6 742

6 742

67 231

67 231

63 814

63 814

A munkavállalói juttatásokkal kapcsolatos összes kötelezettség emelkedése elsősorban az európai tisztviselők nyugdíjrendszere nettó kötelezettségei emelkedésének köszönhető, és főként annak, hogy a reáldiszkontráta 0,6 %-ról 0,3 %-ra csökkent, valamint a rendszer tagjai által szerzett további jogok meghaladták a rendszer által nyújtott szociális ellátást.

2.9.1.   
  Európai tisztviselők nyugdíjrendszere

Európai tisztviselők nyugdíjrendszere

Ez a meghatározott juttatási kötelem a munkavállalók tárgyidőszaki és megelőző időszaki szolgálatából származó nyugdíjkötelem teljesítéséhez szükséges várható jövőbeli uniós kifizetéseknek a jelenértéke. A rendszer folyamatos, és így a rendszerből éves alapon teljesítendő kifizetéseket minden évben tartalmazza az uniós költségvetés.

A nyugdíjrendszer keretében fizetendő ellátások – a személyzeti szabályzat 83. cikkével összhangban – kiadásnak minősülnek az uniós költségvetésben. E rendszer finanszírozására nem képeznek külön alapot, hanem a tagállamok együttesen garantálják e juttatások kifizetését. Az aktív tagok alapilletményéből kötelező nyugdíjjárulékot vonnak le, amely jelenleg 9,8 %. E hozzájárulások, amelyeket a tárgyév költségvetési bevételeként kezelnek, általánosságban hozzájárulnak az uniós kiadások finanszírozásához – lásd a 3.6. megjegyzést.

3.6.

A nyugdíjrendszer kötelezettségeit a 2016. december 31-i aktív állományi létszám és nyugdíjaslétszám, valamint a személyzeti szabályzat ezen időpontban hatályos szabályai alapján értékelték. Az értékelés az IPSAS 25 standardban meghatározott módszertannak (és ezért a 12. uniós számviteli szabálynak) megfelelően került végrehajtásra. A Bizottság 2016 folyamán lépéseket tett, hogy megerősítse az eljárást és a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek kiszámítására alkalmazott alapvető adatgyűjtés megbízhatóságát. A munka 2017-ben folytatódik – ennek esetleges eredményeit szükséges esetben a 2017. évi beszámoló tartalmazza majd.

2.9.2.   
  Egyéb nyugdíjrendszerek

Egyéb nyugdíjrendszerek

Ez a megnevezés a Bizottság, valamint a Bíróság (és a Törvényszék), a Számvevőszék, a Tanács Főtitkársága tagjaival és korábbi tagjaival, az ombudsmannal, az európai adatvédelmi biztossal és az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének tagjaival és korábbi tagjaival szembeni nyugdíjkötelezettséggel kapcsolatos kötelezettségeket foglalja magában. E megnevezés az Európai Parlament tagjainak nyugdíjához kapcsolódó kötelezettséget is tartalmazza.

2.9.3.   
  Közös betegségbiztosítási rendszer

Közös betegségbiztosítási rendszer

A fenti nyugdíjrendszerek mellett értékelés készült az Unió azon egészségügyi ellátási költségekkel kapcsolatban viselt becsült kötelezettségeire vonatkozóan is, amelyeket a munkavállalók foglalkoztatást követő időszaka alatt kell kifizetnie (a hozzájárulások levonását követően).

A munkavállalói juttatások meghatározott juttatási kötelme jelenértékének változása

A munkavállalói juttatások meghatározott juttatási kötelme jelenértékének változása

A meghatározott juttatási kötelem jelenértéke a munkavállalók tárgyidőszaki és megelőző időszaki szolgálatából származó kötelem teljesítéséhez szükséges várható jövőbeli kifizetéseknek – a program eszközeinek levonása nélküli – diszkontált értéke.

Az alábbiakban látható a meghatározott juttatási kötelem tárgyévi változásának elemzése:

| millió EUR |
| --- |
| | Európai tisztviselők nyugdíjrendszere | Egyéb nyugdíjrendszerek | Közös betegségbiztosítási rendszer | Összesen |
| Jelenérték 2015.12.31-én | 54 967 | 1 613 | 7 662 | 64 242 |
| Tárgyidőszaki szolgálat költsége | 2 267 | 83 | 283 | 2 634 |
| Kamatköltség | 1 264 | 29 | 161 | 1 454 |
| Nettó aktuáriusi (nyereségek) és veszteségek | 2 142 | 148 | (1 039 ) | 1 251 |
| Hozzájárulás a tagoktól | — | — | 24 | 24 |
| Kifizetett juttatások | (1 330 ) | (44) | (55) | (1 429 ) |
| Kötelezettség emelkedése/(csökkenése) a nyugdíjakra kivetett adók miatt | (565) | 52 | — | (513) |
| Jelenérték 2016.12.31-én | 58 746 | 1 882 | 7 036 | 67 664 |

millió EUR

Európai tisztviselők nyugdíjrendszere

Egyéb nyugdíjrendszerek

Közös betegségbiztosítási rendszer

Összesen

Jelenérték 2015.12.31-én

Jelenérték 2015.12.31-én

54 967

54 967

1 613

1 613

7 662

7 662

64 242

64 242

Tárgyidőszaki szolgálat költsége

Tárgyidőszaki szolgálat költsége

2 267

2 267

83

83

283

283

2 634

2 634

Kamatköltség

Kamatköltség

1 264

1 264

29

29

161

161

1 454

1 454

Nettó aktuáriusi (nyereségek) és veszteségek

Nettó aktuáriusi (nyereségek) és veszteségek

2 142

2 142

148

148

(1 039 )

(1 039 )

1 251

1 251

Hozzájárulás a tagoktól

Hozzájárulás a tagoktól

—

—

24

24

24

24

Kifizetett juttatások

Kifizetett juttatások

(1 330 )

(1 330 )

(44)

(44)

(55)

(55)

(1 429 )

(1 429 )

Kötelezettség emelkedése/(csökkenése) a nyugdíjakra kivetett adók miatt

Kötelezettség emelkedése/(csökkenése) a nyugdíjakra kivetett adók miatt

(565)

(565)

52

52

—

(513)

(513)

Jelenérték 2016.12.31-én

Jelenérték 2016.12.31-én

58 746

58 746

1 882

1 882

7 036

7 036

67 664

67 664

A tárgyidőszaki szolgálat költsége a tárgyidőszakban a jelenlegi tagok szolgálatából származó meghatározott juttatási kötelem jelenértékének emelkedése.

A kamatköltség egy meghatározott juttatási kötelem jelenértékének az időszak során történt növekedése, amely abból adódik, hogy a juttatás egy időszakkal közelebb került a kifizetéshez.

Az aktuáriusi nyereségek és veszteségek tartalmazzák:

| — | a tapasztalati módosításokat (a 2016-ra vonatkozó korábbi aktuáriusi feltételezések és a 2016-ban ténylegesen bekövetkezett események közötti különbözet hatásait), és |
| --- | --- |

—

a tapasztalati módosításokat (a 2016-ra vonatkozó korábbi aktuáriusi feltételezések és a 2016-ban ténylegesen bekövetkezett események közötti különbözet hatásait), és

| — | az aktuáriusi feltételezések – akár pénzügyi feltételezések (mint például a tervezett illetményemelkedések), akár demográfiai feltételezések (mint például halandóság) – változásainak hatásait. E feltételezések jellegükből adódóan bizonytalanok, és ezért évről évre jelentősen változhatnak. |
| --- | --- |

—

az aktuáriusi feltételezések – akár pénzügyi feltételezések (mint például a tervezett illetményemelkedések), akár demográfiai feltételezések (mint például halandóság) – változásainak hatásait. E feltételezések jellegükből adódóan bizonytalanok, és ezért évről évre jelentősen változhatnak.

A juttatásokat az év folyamán a rendszer szabályai szerint fizetik ki. Ezek a kifizetett juttatások a meghatározott juttatási kötelem csökkenését eredményezik, mivel a jövőben ezeket már nem kell kifizetni.

Aktuáriusi feltételezések – munkavállalói juttatások

Aktuáriusi feltételezések – munkavállalói juttatások

Az alábbiakban láthatók a két főbb munkavállalói juttatási rendszer értékelése során alkalmazott aktuáriusi feltételezések:

| | Európai tisztviselők nyugdíjrendszere | Közös betegségbiztosítási rendszer |
| --- | --- | --- |
| 2016 | | |
| Nominális diszkontráta | 1,7  % | 1,9  % |
| Várható inflációs ráta | 1,4  % | 1,5  % |
| Reáldiszkontráta | 0,3  % | 0,4  % |
| Várható illetményemelkedési ráta | 1,2  % | 1,1  % |
| Egészségügyi költségek trendjeinek rátája | n.a. | 3,0  % |
| Nyugdíjkorhatár | 63/64/66 | 63/64/66 |
| 2015 | | |
| Nominális diszkontráta | 2,0  % | 2,1  % |
| Várható inflációs ráta | 1,4  % | 1,4  % |
| Reáldiszkontráta | 0,6  % | 0,7  % |
| Várható illetményemelkedési ráta | 1,2  % | 1,2  % |
| Egészségügyi költségek trendjeinek rátája | n.a. | 3,0  % |
| Nyugdíjkorhatár | 63/64/65 | 63/64/66 |

Európai tisztviselők nyugdíjrendszere

Közös betegségbiztosítási rendszer

2016

2016

Nominális diszkontráta

Nominális diszkontráta

1,7  %

1,7  %

1,9  %

1,9  %

Várható inflációs ráta

Várható inflációs ráta

1,4  %

1,4  %

1,5  %

1,5  %

Reáldiszkontráta

Reáldiszkontráta

0,3  %

0,3  %

0,4  %

0,4  %

Várható illetményemelkedési ráta

Várható illetményemelkedési ráta

1,2  %

1,2  %

1,1  %

1,1  %

Egészségügyi költségek trendjeinek rátája

Egészségügyi költségek trendjeinek rátája

n.a.

n.a.

3,0  %

3,0  %

Nyugdíjkorhatár

Nyugdíjkorhatár

63/64/66

63/64/66

63/64/66

63/64/66

2015

2015

Nominális diszkontráta

Nominális diszkontráta

2,0  %

2,0  %

2,1  %

2,1  %

Várható inflációs ráta

Várható inflációs ráta

1,4  %

1,4  %

1,4  %

1,4  %

Reáldiszkontráta

Reáldiszkontráta

0,6  %

0,6  %

0,7  %

0,7  %

Várható illetményemelkedési ráta

Várható illetményemelkedési ráta

1,2  %

1,2  %

1,2  %

1,2  %

Egészségügyi költségek trendjeinek rátája

Egészségügyi költségek trendjeinek rátája

n.a.

n.a.

3,0  %

3,0  %

Nyugdíjkorhatár

Nyugdíjkorhatár

63/64/65

63/64/65

63/64/66

63/64/66

A halandóság a nemzetközi köztisztviselők élettartamtábláján (ICSLT 2013) alapul.

A nominális diszkontrátát a kamatmentes eurókötvények hozamának értékeként határozzák meg (2016 decemberétől kezdve, az európai tisztviselők nyugdíjrendszerére vonatkozóan 21 éves lejárattal, a közös betegségbiztosítási rendszerre vonatkozóan pedig 26 éves lejárattal). Az inflációs ráta a megegyező időszak alatt várható inflációs ráta. Ezt empirikusan kell meghatározni, ehhez az európai pénzügyi piacok indexált kötvényei által kifejezett jövőbeli értékeket vették alapul. A reáldiszkontrátát a nominális diszkontrátából és a várható hosszú távú inflációs rátából számítják ki.

A programeszközök jelenértékének változása

A programeszközök jelenértékének változása

| millió EUR |
| --- |
| | Egyéb nyugdíjrendszerek | Közös betegségbiztosítási rendszer | Összesen |
| Jelenérték 2015.12.31-én | 149 | 280 | 428 |
| Programeszközök nettó változása | (10) | 14 | 4 |
| Jelenérték 2016.12.31-én | 139 | 293 | 432 |

millió EUR

Egyéb nyugdíjrendszerek

Közös betegségbiztosítási rendszer

Összesen

Jelenérték 2015.12.31-én

Jelenérték 2015.12.31-én

149

149

280

280

428

428

Programeszközök nettó változása

Programeszközök nettó változása

(10)

(10)

14

14

4

4

Jelenérték 2016.12.31-én

Jelenérték 2016.12.31-én

139

139

293

293

432

432

Ötéves trend

Ötéves trend

| millió EUR |
| --- |
| | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| Munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettség | 42 503 | 46 818 | 58 616 | 63 814 | 67 231 |

millió EUR

2012

2013

2014

2015

2016

Munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettség

Munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettség

42 503

42 503

46 818

46 818

58 616

58 616

63 814

63 814

67 231

67 231

A munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettség jelentős emelkedése az öt év alatt alapvetően azzal magyarázható, hogy csökkent a jövőbeni cash flow diszkontálásához alkalmazott reáldiszkontráta. Ez a csökkenés a mögöttes gazdasági körülményekhez, különösen a kamatlábak eséséhez kapcsolódik. Az európai tisztviselők fő nyugdíjrendszere vonatkozásában például a reáldiszkontráta a 2012. végi 1,6 %-ról 2016 végén 0,3 %-ra esett.

Az eredménykimutatásban elszámolt összegek

Az eredménykimutatásban elszámolt összegek

| millió EUR |
| --- |
| | Európai tisztviselők nyugdíjrendszere | Egyéb nyugdíjrendszerek | Közös betegségbiztosítási rendszer | Összesen |
| 2016 | | | | |
| Tárgyidőszaki szolgálat költsége | 2 042 | 97 | 283 | 2 422 |
| Kamatköltség | 1 138 | 33 | 161 | 1 332 |
| Múltbeli szolgálat költsége | — | — | — | — |
| A programeszközök változása | — | (7) | (45) | (52) |
| Személyzeti és nyugdíjköltségek | 3 180 | 124 | 399 | 3 702 |
| Aktuáriusi nyereségek és veszteségek | 1 929 | 179 | (1 039 ) | 1 068 |
| Összesen | 5 108 | 302 | (640) | 4 770 |

millió EUR

Európai tisztviselők nyugdíjrendszere

Egyéb nyugdíjrendszerek

Közös betegségbiztosítási rendszer

Összesen

2016

2016

Tárgyidőszaki szolgálat költsége

Tárgyidőszaki szolgálat költsége

2 042

2 042

97

97

283

283

2 422

2 422

Kamatköltség

Kamatköltség

1 138

1 138

33

33

161

161

1 332

1 332

Múltbeli szolgálat költsége

Múltbeli szolgálat költsége

—

—

—

—

A programeszközök változása

A programeszközök változása

—

(7)

(7)

(45)

(45)

(52)

(52)

Személyzeti és nyugdíjköltségek

Személyzeti és nyugdíjköltségek

3 180

3 180

124

124

399

399

3 702

3 702

Aktuáriusi nyereségek és veszteségek

Aktuáriusi nyereségek és veszteségek

1 929

1 929

179

179

(1 039 )

(1 039 )

1 068

1 068

Összesen

Összesen

5 108

5 108

302

302

(640)

(640)

4 770

4 770

Közös betegségbiztosítási rendszer szenzitivitása

Közös betegségbiztosítási rendszer szenzitivitása

Az orvosi költségek feltételezett trendrátájának egyszázalékpontos változása a következő hatásokat eredményezné:

| millió EUR |
| --- |
| | Egyszázalékpontos növekedés | Egyszázalékpontos csökkenés |
| A munkaviszony megszűnése utáni nettó periodikus egészségügyi költségek tárgyidőszaki szolgálatiköltség- és kamatköltség-komponenseinek összevont értéke | 89 | (74) |
| Az egészségügyi költségekre vonatkozó, munkaviszony megszűnése utáni halmozott juttatási kötelem | 2 201 | (1 828 ) |

millió EUR

Egyszázalékpontos növekedés

Egyszázalékpontos csökkenés

A munkaviszony megszűnése utáni nettó periodikus egészségügyi költségek tárgyidőszaki szolgálatiköltség- és kamatköltség-komponenseinek összevont értéke

A munkaviszony megszűnése utáni nettó periodikus egészségügyi költségek tárgyidőszaki szolgálatiköltség- és kamatköltség-komponenseinek összevont értéke

89

89

(74)

(74)

Az egészségügyi költségekre vonatkozó, munkaviszony megszűnése utáni halmozott juttatási kötelem

Az egészségügyi költségekre vonatkozó, munkaviszony megszűnése utáni halmozott juttatási kötelem

2 201

2 201

(1 828 )

(1 828 )

2.10.   CÉLTARTALÉKOK

CÉLTARTALÉKOK

| millió EUR |
| --- |
| | 2015.12.31-i összeg | Pótlólagos céltartalékok | Fel nem használt, visszaírt összegek | Felhasznált összegek | Kategóriák közötti átcsoportosítás | A becslés változása | 2016.12.31-i összeg |
| Jogi ügyek: | | | | | | | |
| Mezőgazdaság | — | 40 | (21) | 0 | 129 | — | 149 |
| Kohézió | — | 19 | — | — | 198 | — | 217 |
| Egyéb | 459 | 8 | (2) | (33) | (327) | (2) | 102 |
| Nukleáris létesítmények leszerelése | 1 078 | — | — | (29) | — | 64 | 1 113 |
| Pénzügyi | 411 | 536 | (7) | (53) | — | (6) | 880 |
| Pénzbírságok | 4 | 20 | — | — | — | — | 23 |
| Egyéb | 79 | 24 | 9 | (23) | — | 38 | 127 |
| Összesen | 2 030 | 647 | (21) | (138) | — | 94 | 2 611 |
| Hosszú lejáratú | 1 716 | 491 | (22) | (9) | (304) | 65 | 1 936 |
| Rövid lejáratú | 314 | 156 | 1 | (128) | 304 | 29 | 675 |

millió EUR

2015.12.31-i összeg

Pótlólagos céltartalékok

Fel nem használt, visszaírt összegek

Felhasznált összegek

Kategóriák közötti átcsoportosítás

A becslés változása

2016.12.31-i összeg

Jogi ügyek:

Jogi ügyek:

Mezőgazdaság

Mezőgazdaság

—

40

40

(21)

(21)

0

0

129

129

—

149

149

Kohézió

Kohézió

—

19

19

—

—

198

198

—

217

217

Egyéb

Egyéb

459

459

8

8

(2)

(2)

(33)

(33)

(327)

(327)

(2)

(2)

102

102

Nukleáris létesítmények leszerelése

Nukleáris létesítmények leszerelése

1 078

1 078

—

—

(29)

(29)

—

64

64

1 113

1 113

Pénzügyi

Pénzügyi

411

411

536

536

(7)

(7)

(53)

(53)

—

(6)

(6)

880

880

Pénzbírságok

Pénzbírságok

4

4

20

20

—

—

—

—

23

23

Egyéb

Egyéb

79

79

24

24

9

9

(23)

(23)

—

38

38

127

127

Összesen

Összesen

2 030

2 030

647

647

(21)

(21)

(138)

(138)

—

94

94

2 611

2 611

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

1 716

1 716

491

491

(22)

(22)

(9)

(9)

(304)

(304)

65

65

1 936

1 936

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

314

314

156

156

1

1

(128)

(128)

304

304

29

29

675

675

A céltartalékok olyan, múltbeli eseményekből származó összegek, amelyeket valószínűleg az uniós költségvetésből kell majd kifizetni a jövőben.

Jogi ügyek

Jogi ügyek

Ez a tétel a folyamatban lévő jogi ügyekkel kapcsolatban valószínűleg az év végét követően fizetendő összegek becslése.

Nukleáris létesítmények leszerelése

Nukleáris létesítmények leszerelése

A JRC 2014. évi, a leszerelésre és a hulladékgazdálkodásra vonatkozó aktualizált stratégiája alapján 2014-ben naprakésszé tették a céltartalék alapját. Ez azon észrevételek nyomon követését jelenti, amelyeket külső szakértők a JRC leszerelési és hulladékgazdálkodási programjának felülvizsgálatát követően tettek 2012-ben. Az uniós számviteli szabályoknak megfelelően ezt a céltartalékot az inflációval indexálták, majd (a kamatmentes euro-swap görbét használva) nettó jelenértékre diszkontálták. 2016. december 31-én ez 1 113 millió EUR összegű céltartalékot eredményezett, amely megoszlik a 2016-ban, illetve azt követően várhatóan kifizetendő összegek között (27 millió EUR, illetve 1 086 millió EUR).

Tekintettel a program becsült időtartamára (mintegy 20 év), hangsúlyozni kell, hogy e becsléssel kapcsolatban fennáll bizonyos fokú bizonytalanság, és a végleges költség különbözhet a jelenleg rögzített összegektől.

Pénzügyi céltartalékok

Pénzügyi céltartalékok

Ezek elsősorban olyan céltartalékok, amelyek a különböző finanszírozási eszközök által nyújtott olyan garanciákkal kapcsolatban felmerülő becsült veszteségeket fedezik, amelyeket az EBA és az EBB saját nevében, de az EU megbízásából és kockázatára bocsát ki. Az EU-nak a garanciákhoz kapcsolódó pénzügyi kockázata azonban értékhatárhoz kötött. A hosszú lejáratú pénzügyi céltartalékokat (az euro-swap éves ráta alkalmazásával) nettó jelenértékükre diszkontálják.

A pénzügyi céltartalékok emelkedése elsősorban az EBB külső hitelezési megbízatási garanciája keretében Szíriának nyújtott, kintlévő kölcsönökre vonatkozó pótlólagos céltartalékokhoz, valamint a Horizont 2020 és a COSME garanciaeszközeinek keretében végzett tevékenységek fokozásához kapcsolódik.

2.11.   PÉNZÜGYI KÖTELEZETTSÉGEK

PÉNZÜGYI KÖTELEZETTSÉGEK

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2016.12.31. | 2015.12.31. |
| Hosszú lejáratú pénzügyi kötelezettségek | | | |
| Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek | 2.11.1 | 55 067 | 51 764 |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek | 2.11.2 | — | — |
| Pénzügyigarancia-kötelezettségek | 2.11.3 | — | — |
| | | 55 067 | 51 764 |
| Rövid lejáratú pénzügyi kötelezettségek | | | |
| Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek | 2.11.1 | 2 283 | 7 939 |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek | 2.11.2 | 1 | — |
| Pénzügyigarancia-kötelezettségek | 2.11.3 | — | — |
| | | 2 284 | 7 939 |
| Összesen | | 57 351 | 59 703 |

millió EUR

Megjegyzés

2016.12.31.

2015.12.31.

Hosszú lejáratú pénzügyi kötelezettségek

Hosszú lejáratú pénzügyi kötelezettségek

Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

2.11.1

2.11.1

55 067

55 067

51 764

51 764

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

2.11.2

2.11.2

—

—

Pénzügyigarancia-kötelezettségek

Pénzügyigarancia-kötelezettségek

2.11.3

2.11.3

—

—

55 067

55 067

51 764

51 764

Rövid lejáratú pénzügyi kötelezettségek

Rövid lejáratú pénzügyi kötelezettségek

Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

2.11.1

2.11.1

2 283

2 283

7 939

7 939

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

2.11.2

2.11.2

1

1

—

Pénzügyigarancia-kötelezettségek

Pénzügyigarancia-kötelezettségek

2.11.3

2.11.3

—

—

2 284

2 284

7 939

7 939

Összesen

Összesen

57 351

57 351

59 703

59 703

2.11.1.   
  Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2016.12.31. | 2015.12.31. |
| Hitelfelvétel pénzügyi támogatásra | 2.11.1.1 | 55 128 | 56 860 |
| Egyéb pénzügyi kötelezettségek | 2.11.1.2 | 2 222 | 2 842 |
| Összesen | | 57 350 | 59 703 |
| Hosszú lejáratú | | 55 067 | 51 764 |
| Rövid lejáratú | | 2 283 | 7 939 |

millió EUR

Megjegyzés

2016.12.31.

2015.12.31.

Hitelfelvétel pénzügyi támogatásra

Hitelfelvétel pénzügyi támogatásra

2.11.1.1

2.11.1.1

55 128

55 128

56 860

56 860

Egyéb pénzügyi kötelezettségek

Egyéb pénzügyi kötelezettségek

2.11.1.2

2.11.1.2

2 222

2 222

2 842

2 842

Összesen

Összesen

57 350

57 350

59 703

59 703

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

55 067

55 067

51 764

51 764

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

2 283

2 283

7 939

7 939

2.11.1.1.   Hitelfelvétel pénzügyi támogatásra

Hitelfelvétel pénzügyi támogatásra

| millió EUR |
| --- |
| | Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus | Fizetésimérleg-eszköz | MFA | Euratom | Felszámolás alatt álló ESZAK | Összesen |
| Összesen 2015.12.31-én | 47 509 | 5 811 | 3 024 | 301 | 215 | 56 860 |
| Új hitelfelvételek | 4 750 | — | 10 | — | — | 4 760 |
| Visszafizetések | (4 750 ) | (1 500 ) | (70) | (49) | — | (6 369 ) |
| Árfolyam-különbözet | — | — | — | — | (30) | (30) |
| Könyv szerinti érték változásai | (53) | (40) | — | — | (1) | (94) |
| Összesen 2016.12.31-én | 47 456 | 4 272 | 2 964 | 252 | 184 | 55 128 |
| Hosszú lejáratú | 46 800 | 3 050 | 2 889 | 199 | 96 | 53 034 |
| Rövid lejáratú | 656 | 1 222 | 75 | 53 | 88 | 2 094 |

millió EUR

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus

Fizetésimérleg-eszköz

MFA

Euratom

Felszámolás alatt álló ESZAK

Összesen

Összesen 2015.12.31-én

Összesen 2015.12.31-én

47 509

47 509

5 811

5 811

3 024

3 024

301

301

215

215

56 860

56 860

Új hitelfelvételek

Új hitelfelvételek

4 750

4 750

—

10

10

—

—

4 760

4 760

Visszafizetések

Visszafizetések

(4 750 )

(4 750 )

(1 500 )

(1 500 )

(70)

(70)

(49)

(49)

—

(6 369 )

(6 369 )

Árfolyam-különbözet

Árfolyam-különbözet

—

—

—

—

(30)

(30)

(30)

(30)

Könyv szerinti érték változásai

Könyv szerinti érték változásai

(53)

(53)

(40)

(40)

—

—

(1)

(1)

(94)

(94)

Összesen 2016.12.31-én

Összesen 2016.12.31-én

47 456

47 456

4 272

4 272

2 964

2 964

252

252

184

184

55 128

55 128

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

46 800

46 800

3 050

3 050

2 889

2 889

199

199

96

96

53 034

53 034

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

656

656

1 222

1 222

75

75

53

53

88

88

2 094

2 094

A hitelfelvételek magukban foglalják az okiratba foglalt adósságokat is, amelyek 54 951 millió EUR-t tesznek ki (2015: 56 656 millió EUR). A könyv szerinti érték változásai megfelelnek az elhatárolt kamatokban bekövetkezett változásnak.

A felszámolás alatt álló ESZAK-tól eltekintve a fenti hitelfelvételek visszafizetését végső soron az uniós költségvetés garantálja (lásd a 4.1.2. megjegyzést) és ebből következően minden egyes tagállam.

4.1.2.

Hitelfelvételek effektív kamatlábai (kamatláb-intervallumok)

Hitelfelvételek effektív kamatlábai (kamatláb-intervallumok)

| | 2016.12.31. | 2015.12.31. |
| --- | --- | --- |
| Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA) | 0 % – 4,54  % | 0 % – 4,54  % |
| Euratom | 0 % – 5,68  % | 0 % – 5,67  % |
| Fizetésimérleg-eszköz | 2,37  % – 3,37  % | 2,37  % – 3,62  % |
| Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus | 0,62  % – 3,75  % | 0,62  % – 3,75  % |
| Felszámolás alatt álló ESZAK | 6,92  % – 9,78  % | 6,92  % – 9,78  % |

2016.12.31.

2015.12.31.

Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA)

Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA)

0 % – 4,54  %

0 % – 4,54  %

0 % – 4,54  %

0 % – 4,54  %

Euratom

Euratom

0 % – 5,68  %

0 % – 5,68  %

0 % – 5,67  %

0 % – 5,67  %

Fizetésimérleg-eszköz

Fizetésimérleg-eszköz

2,37  % – 3,37  %

2,37  % – 3,37  %

2,37  % – 3,62  %

2,37  % – 3,62  %

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus

0,62  % – 3,75  %

0,62  % – 3,75  %

0,62  % – 3,75  %

0,62  % – 3,75  %

Felszámolás alatt álló ESZAK

Felszámolás alatt álló ESZAK

6,92  % – 9,78  %

6,92  % – 9,78  %

6,92  % – 9,78  %

6,92  % – 9,78  %

2.11.1.2.   Egyéb pénzügyi kötelezettségek

Egyéb pénzügyi kötelezettségek

| millió EUR |
| --- |
| | 2016.12.31. | 2015.12.31. |
| Hosszú lejáratú | | |
| Pénzügyilízing-kötelezettségek | 1 545 | 1 648 |
| Részletekben kifizetett épületek | 329 | 352 |
| Egyéb | 160 | 122 |
| | 2 034 | 2 122 |
| Rövid lejáratú | | |
| Visszatérítendő pénzbírságok | 25 | 625 |
| Pénzügyilízing-kötelezettségek | 84 | 75 |
| Részletekben kifizetett épületek | 22 | 21 |
| Egyéb | 58 | (0) |
| | 189 | 721 |
| Összesen | 2 222 | 2 842 |

millió EUR

2016.12.31.

2015.12.31.

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

Pénzügyilízing-kötelezettségek

Pénzügyilízing-kötelezettségek

1 545

1 545

1 648

1 648

Részletekben kifizetett épületek

Részletekben kifizetett épületek

329

329

352

352

Egyéb

Egyéb

160

160

122

122

2 034

2 034

2 122

2 122

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

Visszatérítendő pénzbírságok

Visszatérítendő pénzbírságok

25

25

625

625

Pénzügyilízing-kötelezettségek

Pénzügyilízing-kötelezettségek

84

84

75

75

Részletekben kifizetett épületek

Részletekben kifizetett épületek

22

22

21

21

Egyéb

Egyéb

58

58

(0)

(0)

189

189

721

721

Összesen

Összesen

2 222

2 222

2 842

2 842

Pénzügyilízing-kötelezettségek

Pénzügyilízing-kötelezettségek

| millió EUR |
| --- |
| Megnevezés | Jövőben fizetendő összegek |
| 1 éven belül | 1–5 év | 5 éven túl | Összes kötelezettség |
| Telek és épületek | 80 | 403 | 1 136 | 1 619 |
| Egyéb tárgyi eszközök | 4 | 6 | — | 10 |
| Összesen 2016.12.31-én | 84 | 409 | 1 136 | 1 629 |
| Kamattartalom | 72 | 269 | 304 | 645 |
| Jövőbeli minimális lízingfizetések összesen 2016.12.31-én | 156 | 678 | 1 439 | 2 274 |
| Jövőbeli minimális lízingfizetések összesen 2015.12.31-én | 132 | 658 | 1 608 | 2 396 |

millió EUR

Megnevezés

Jövőben fizetendő összegek

1 éven belül

1–5 év

5 éven túl

Összes kötelezettség

Telek és épületek

Telek és épületek

80

80

403

403

1 136

1 136

1 619

1 619

Egyéb tárgyi eszközök

Egyéb tárgyi eszközök

4

4

6

6

—

10

10

Összesen 2016.12.31-én

Összesen 2016.12.31-én

84

84

409

409

1 136

1 136

1 629

1 629

Kamattartalom

Kamattartalom

72

72

269

269

304

304

645

645

Jövőbeli minimális lízingfizetések összesen 2016.12.31-én

Jövőbeli minimális lízingfizetések összesen 2016.12.31-én

156

156

678

678

1 439

1 439

2 274

2 274

Jövőbeli minimális lízingfizetések összesen 2015.12.31-én

Jövőbeli minimális lízingfizetések összesen 2015.12.31-én

132

132

658

658

1 608

1 608

2 396

2 396

A lízinghez és épületekhez kapcsolódó fenti összegeket jövőbeli költségvetésekből kell majd finanszírozni.

2.11.2.   
  Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

| millió EUR |
| --- |
| | 2016.12.31. | 2015.12.31. |
| Névleges összeg „bevételi oldal” | Névleges összeg fizetési oldal | Valós érték | Névleges összeg „bevételi oldal” | Névleges összeg fizetési oldal | Valós érték |
| Tőzsdén kívüli határidős devizaügylet | 99 | (101) | 1 | — | — | — |

millió EUR

2016.12.31.

2015.12.31.

Névleges összeg „bevételi oldal”

Névleges összeg fizetési oldal

Valós érték

Névleges összeg „bevételi oldal”

Névleges összeg fizetési oldal

Valós érték

Tőzsdén kívüli határidős devizaügylet

Tőzsdén kívüli határidős devizaügylet

99

99

(101)

(101)

1

1

—

—

—

A 2016. december 31-én az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek egy olyan, tőzsdén kívüli határidős devizaügylethez kapcsolódnak, amelyet az EU 2016-ban kötött az ESBA-garanciaalapban tartott, USD-ban denominált hitelpapírokhoz kapcsolódó devizakockázat fedezése érdekében – lásd a 2.4.2. megjegyzést.

2.4.2.

2016. december 31-én valamennyi, az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettséget a valósérték-hierarchia 2. szintjére soroltak be (az értékelés a jegyzett árakon kívüli megfigyelhető inputokon alapul).

2.11.3.   
  Pénzügyigarancia-kötelezettségek

Pénzügyigarancia-kötelezettségek

A pénzügyigarancia-kötelezettség az ESBA keretében nyújtott garanciához kapcsolódik. 2016. december 31-én az ESBA pénzügyigarancia-kötelezettsége összesen nulla EUR-t tett ki, mivel a garancia keretében várható bevételek meghaladják a várható veszteségeket (lásd a 4.1.1. megjegyzést).

4.1.1.

2.12.   SZÁLLÍTÓI KÖTELEZETTSÉGEK

SZÁLLÍTÓI KÖTELEZETTSÉGEK

| millió EUR |
| --- |
| | Bruttó összeg | KiigazíItások (4) | Nettó összeg 2016.12.31-én | Bruttó összeg | Kiigazítások (4) | Nettó összeg 2015.12.31-én |
| Költségtérítési igények és számlák: | | | | | | |
| Tagállamoktól: | | | | | | |
| EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök | 500 | (34) | 467 | 2 621 | (230) | 2 391 |
| ERFA és Kohéziós Alap | 10 663 | (793) | 9 871 | 8 361 | (950) | 7 411 |
| ESZA | 4 145 | (95) | 4 050 | 3 355 | (2) | 3 353 |
| Egyéb | 793 | (47) | 747 | 434 | (102) | 332 |
| Magánjogi és közjogi intézményektől | 1 677 | (169) | 1 507 | 1 928 | (223) | 1 705 |
| Költségtérítési igények és beérkezett számlák összesen | 17 779 | (1 138 ) | 16 641 | 16 699 | (1 507 ) | 15 192 |
| EMGA | 12 193 | n.a. | 12 193 | 6 851 | n.a. | 6 851 |
| Saját forrásokkal kapcsolatos szállítói kötelezettségek | 10 441 | n.a. | 10 441 | 9 506 | n.a. | 9 506 |
| Egyéb szállítói kötelezettségek | 364 | n.a. | 364 | 356 | n.a. | 356 |
| Egyéb | 364 | n.a. | 364 | 286 | n.a. | 286 |
| Összesen | 41 142 | (1 138 ) | 40 005 | 33 698 | (1 507 ) | 32 191 |

millió EUR

Bruttó összeg

KiigazíItások (4)

4

Nettó összeg 2016.12.31-én

Bruttó összeg

Kiigazítások (4)

4

Nettó összeg 2015.12.31-én

Költségtérítési igények és számlák:

Költségtérítési igények és számlák:

Tagállamoktól:

Tagállamoktól:

EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök

EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök

500

500

(34)

(34)

467

467

2 621

2 621

(230)

(230)

2 391

2 391

ERFA és Kohéziós Alap

ERFA és Kohéziós Alap

10 663

10 663

(793)

(793)

9 871

9 871

8 361

8 361

(950)

(950)

7 411

7 411

ESZA

ESZA

4 145

4 145

(95)

(95)

4 050

4 050

3 355

3 355

(2)

(2)

3 353

3 353

Egyéb

Egyéb

793

793

(47)

(47)

747

747

434

434

(102)

(102)

332

332

Magánjogi és közjogi intézményektől

Magánjogi és közjogi intézményektől

1 677

1 677

(169)

(169)

1 507

1 507

1 928

1 928

(223)

(223)

1 705

1 705

Költségtérítési igények és beérkezett számlák összesen

Költségtérítési igények és beérkezett számlák összesen

17 779

17 779

(1 138 )

(1 138 )

16 641

16 641

16 699

16 699

(1 507 )

(1 507 )

15 192

15 192

EMGA

EMGA

12 193

12 193

n.a.

n.a.

12 193

12 193

6 851

6 851

n.a.

n.a.

6 851

6 851

Saját forrásokkal kapcsolatos szállítói kötelezettségek

Saját forrásokkal kapcsolatos szállítói kötelezettségek

10 441

10 441

n.a.

n.a.

10 441

10 441

9 506

9 506

n.a.

n.a.

9 506

9 506

Egyéb szállítói kötelezettségek

Egyéb szállítói kötelezettségek

364

364

n.a.

n.a.

364

364

356

356

n.a.

n.a.

356

356

Egyéb

Egyéb

364

364

n.a.

n.a.

364

364

286

286

n.a.

n.a.

286

286

Összesen

Összesen

41 142

41 142

(1 138 )

(1 138 )

40 005

40 005

33 698

33 698

(1 507 )

(1 507 )

32 191

32 191

A szállítói kötelezettségek közé a Bizottság által a vissza nem térítendő támogatási tevékenységek keretében kapott költségkimutatások tartoznak. Ezeket az igény beérkezése pillanatában lekönyvelik az igényelt összeggel. Ha a másik fél tagállam, ennek megfelelően sorolják be. Ugyanezt az eljárást alkalmazzák a beszerzési eljárás keretében kapott számlák és jóváírási értesítések esetében. Az érintett költségtérítési igényeket teljes egészében figyelembe vették az év végi elhatárolási eljárás során. Ezen elhatárolt tételeknek megfelelően az elszámolható tételek becsült összegét költségként könyvelték, míg a fennmaradó részt „Nem elszámolható összegek becslése és a tagállamoknak nyújtandó egyéb függőben lévő előlegek”-ként tüntetik fel (lásd alább).

Szinte valamennyi költségtérítési igényt: valamennyi tagállami összeget és az egyéb jogalanyok számláinak nagy részét belefoglalják a költségvetési fennálló kötelezettségvállalások év végi számadatába.

A legnagyobb változás az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapot érinti. A változás oka, hogy tagállami szinten 2015-höz képest jobban hajtották végre a kifizetéseket 2016-ban, ami azt eredményezte, hogy tényleges igényeket nyújtottak be, és azokat nem év végén kellett megbecsülni. Az 5,3 milliárd EUR összegű emelkedést ezért az elhatárolások hasonló csökkenése ellensúlyozza – lásd a 2.13. megjegyzést.

2.13.

A szállítói kötelezettségek jelentős csökkenése az EMVA keretében elsősorban annak köszönhető, hogy csökkentek a 2007–2013-as időszakra vonatkozóan kapott igények, mivel az említett időszak a lezárás előrehaladott szakaszában tart.

A szállítói kötelezettségek másik jelentős emelkedése a kohéziós politikát érinti (2016-ban 13,9 milliárd EUR a 2015-ös 10,8 milliárd EUR-hoz képest), és leginkább az előző, 2007–2013-as programozási időszakhoz kapcsolódik. A 2014–2020-as programozási időszakra vonatkozóan benyújtott költségkimutatások továbbra is korlátozottak, több okból is, például több irányító és kontrollhatóságot még nem jelöltek ki.

A 2014–2020-as programozási időszakban a strukturális alapokra (ERFA és ESZA), a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra (ETHA) alkalmazandó közös rendelkezésekről szóló rendelet előírja, hogy az uniós költségvetést a teljesített időközi kifizetések 10 %-ának szisztematikus visszatartásával kell megvédeni. A számviteli év (július 1. – június 30.) végét követő februárig az ellenőrzési ciklus lezárult: az irányító hatóságok elvégezték az irányítási ellenőrzéseket, az ellenőrző hatóságok pedig az ellenőrzéseket. A Bizottság megvizsgálja a tagállamokban az illetékes hatóságok által benyújtott megbízhatósági dokumentumokat és a beszámolókat. A végső egyenleg kifizetésére/beszedésére csak ezen értékelés lezárultát és a beszámoló elfogadását követően kerül sor. A 2016 végén e rendelkezés értelmében visszatartott összeg összesen 1 milliárd EUR-t tett ki.

A saját forrásokkal kapcsolatos szállítói kötelezettségek a tagállamok uniós költségvetéshez való hozzájárulását jelentik, amelyeket a 2016. évi 4. és 5. sz. költségvetés-módosítást követően év végén vissza kell téríteni. A jelentős összeg oka, hogy későn került elfogadásra a 4/2016. sz. és az 5/2016. sz. költségvetés-módosítás, amelyek a saját forrásokról szóló rendeleten és az új 2014. évi sajátforrás-határozattal bevezetett új rendelkezésekhez kapcsolódó kiigazításokon alapultak, és ezzel kapcsolatban a tagállamok részére csak 2017 januárjában teljesítettek kifizetéseket.

Nem elszámolható összegek becslése és a tagállamoknak nyújtandó egyéb függőben lévő előlegek

Nem elszámolható összegek becslése és a tagállamoknak nyújtandó egyéb függőben lévő előlegek

A szállítói kötelezettségeket csökkenti a beérkezett, de még nem ellenőrzött visszatérítési igények azon része, amelyeket nem becsültek elszámolhatónak. A legnagyobb összegek a strukturális intézkedésekkel foglalkozó főigazgatóságokat érintik. A szállítói kötelezettségeket csökkenti továbbá a tagállamoktól beérkezett előleg-visszatérítési igények azon része, amelyeket még az év végéig ki kell fizetni (lásd a 2.5.2. megjegyzést) érintik (395 millió EUR).

2.5.2.

Előfinanszírozási kérelmek

Előfinanszírozási kérelmek

A fenti összegeken túl 594 millió EUR összegben érkeztek be előfinanszírozási kérelmek, amelyeket év végéig még nem fizettek ki. Az uniós számviteli szabályok szerint ezeket az összegeket nem szállítói kötelezettségként könyvelik le.

2.13.   PASSZÍV IDŐBELI ELHATÁROLÁSOK

PASSZÍV IDŐBELI ELHATÁROLÁSOK

| millió EUR |
| --- |
| | 2016.12.31. | 2015.12.31. |
| Elhatárolt költségek | 66 800 | 67 358 |
| Halasztott bevételek | 638 | 869 |
| Egyéb | 143 | 175 |
| Összesen | 67 580 | 68 402 |

millió EUR

2016.12.31.

2015.12.31.

Elhatárolt költségek

Elhatárolt költségek

66 800

66 800

67 358

67 358

Halasztott bevételek

Halasztott bevételek

638

638

869

869

Egyéb

Egyéb

143

143

175

175

Összesen

Összesen

67 580

67 580

68 402

68 402

Az elhatárolt költségek megoszlása a következő:

| millió EUR |
| --- |
| | 2016.12.31. | 2015.12.31. |
| EMGA | 33 033 | 38 263 |
| EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök | 17 024 | 14 806 |
| ERFA és Kohéziós Alap | 7 157 | 5 026 |
| ESZA | 3 473 | 2 636 |
| Egyéb | 6 112 | 6 627 |
| Összesen | 66 800 | 67 358 |

millió EUR

2016.12.31.

2015.12.31.

EMGA

EMGA

33 033

33 033

38 263

38 263

EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök

EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök

17 024

17 024

14 806

14 806

ERFA és Kohéziós Alap

ERFA és Kohéziós Alap

7 157

7 157

5 026

5 026

ESZA

ESZA

3 473

3 473

2 636

2 636

Egyéb

Egyéb

6 112

6 112

6 627

6 627

Összesen

Összesen

66 800

66 800

67 358

67 358

A legnagyobb változás az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapot (EMGA) érinti. A változás oka, hogy tagállami szinten 2015-höz képest jobban hajtották végre a kifizetéseket 2016-ban, ami azt eredményezte, hogy tényleges igényeket nyújtottak be, és azokat nem év végén kellett megbecsülni. Az 5,2 milliárd EUR összegű csökkenést ezért a szállítói kötelezettségek hasonló emelkedése ellensúlyozza – lásd a 2.12. megjegyzést.

2.12.

A kohézió területén a 3 milliárd EUR összegű emelkedés oka, hogy a végső kedvezményezettek szintjén fokozódott a végrehajtás.

Az EMVA-t érintő elhatárolások emelkedése (2,2 milliárd EUR) a 2014–2020-as időszakra vonatkozóan kapott igények alacsonyabb szintjéhez kapcsolódik, ami azt jelenti, hogy év végén nagyobb összeget kellett elhatárolni.

Az EMGA-tól eltekintve, minden egyéb tagállami elhatárolás szerepel a költségvetési fennálló kötelezettségvállalásokban, csakúgy, mint az „egyéb” elhatárolások legnagyobb része – lásd az 5.1. megjegyzést.

5.1.

NETTÓ ESZKÖZÖK

NETTÓ ESZKÖZÖK

2.14.   TARTALÉKOK

TARTALÉKOK

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2016.12.31. | 2015.12.31. |
| Valós értékelés értékelési tartaléka | 2.14.1 | 325 | 292 |
| Garanciaalap-tartalék | 2.14.2 | 2 643 | 2 561 |
| Egyéb tartalékok | 2.14.3 | 1 873 | 1 829 |
| Összesen | | 4 841 | 4 682 |

millió EUR

Megjegyzés

2016.12.31.

2015.12.31.

Valós értékelés értékelési tartaléka

Valós értékelés értékelési tartaléka

2.14.1

2.14.1

325

325

292

292

Garanciaalap-tartalék

Garanciaalap-tartalék

2.14.2

2.14.2

2 643

2 643

2 561

2 561

Egyéb tartalékok

Egyéb tartalékok

2.14.3

2.14.3

1 873

1 873

1 829

1 829

Összesen

Összesen

4 841

4 841

4 682

4 682

2.14.1.   
  Valós értékelés értékelési tartaléka

Valós értékelés értékelési tartaléka

Az uniós számviteli szabályoknak megfelelően az értékesíthető pénzügyi eszközök valós értékre történő kiigazítása a valós értékelés értékelési tartalékán keresztül történik.

A valós értékelés értékelési tartalékának változásai az időszak során:

| millió EUR |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Értékesíthető pénzügyi eszközök: | | |
| A valós értékelés értékelési tartalékában feltüntetve | 34 | 79 |
| Az eredménykimutatásban feltüntetve | 0 | (33) |
| | 34 | 46 |
| Tőkemódszerrel elszámolt részesedésekhez kapcsolódóan | (0) | 7 |
| Összesen | 33 | 53 |

millió EUR

2016

2015

Értékesíthető pénzügyi eszközök:

Értékesíthető pénzügyi eszközök:

A valós értékelés értékelési tartalékában feltüntetve

A valós értékelés értékelési tartalékában feltüntetve

34

34

79

79

Az eredménykimutatásban feltüntetve

Az eredménykimutatásban feltüntetve

0

0

(33)

(33)

34

34

46

46

Tőkemódszerrel elszámolt részesedésekhez kapcsolódóan

Tőkemódszerrel elszámolt részesedésekhez kapcsolódóan

(0)

(0)

7

7

Összesen

Összesen

33

33

53

53

2.14.2.   
  Garanciaalap-tartalék

Garanciaalap-tartalék

Ez a tartalék az EBB külső hitelezési megbízatása keretében az uniós költségvetés által garantált kintlévő összegek 9 %-os célösszegét tükrözi, amelyet az előírások szerint eszközként kell tartani a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapban (lásd a 2.4.1. megjegyzést).

2.4.1.

2.14.3.   
  Egyéb tartalékok

Egyéb tartalékok

Az összeg elsősorban a felszámolás alatt álló ESZAK tartalékához (1 524 millió EUR) kapcsolódik a Szén- és Acélipari Kutatási Alap eszközei vonatkozásában; ez utóbbi alapot az ESZAK felszámolásával összefüggésben hozták létre.

2.15.   TAGÁLLAMOKTÓL LEHÍVANDÓ ÖSSZEGEK

TAGÁLLAMOKTÓL LEHÍVANDÓ ÖSSZEGEK

| millió EUR |
| --- |
| Tagállamoktól lehívandó összegek 2015.12.31-én | 77 124 |
| A 2015. évi költségvetési többlet visszafizetése a tagállamoknak | 1 349 |
| A garanciaalap-tartalék változása | 82 |
| Egyéb tartalékok változása | 58 |
| Az év gazdasági eredménye | (1 733 ) |
| Tagállamoktól lehívandó összegek összesen 2016.12.31-én | 76 881 |

millió EUR

Tagállamoktól lehívandó összegek 2015.12.31-én

Tagállamoktól lehívandó összegek 2015.12.31-én

77 124

77 124

A 2015. évi költségvetési többlet visszafizetése a tagállamoknak

A 2015. évi költségvetési többlet visszafizetése a tagállamoknak

1 349

1 349

A garanciaalap-tartalék változása

A garanciaalap-tartalék változása

82

82

Egyéb tartalékok változása

Egyéb tartalékok változása

58

58

Az év gazdasági eredménye

Az év gazdasági eredménye

(1 733 )

(1 733 )

Tagállamoktól lehívandó összegek összesen 2016.12.31-én

Tagállamoktól lehívandó összegek összesen 2016.12.31-én

76 881

76 881

Ez az összeg a kiadások azon részét tartalmazza, amely december 31-ig már felmerült az EU-nál, és amelyet jövőbeli költségvetésekből kell finanszírozni. Az eredményszemléletű elszámolás szabályai értelmében igen sok kiadást az N. évben számolnak el, holott tényleges kifizetésükre esetleg csak az N+1. évben (vagy később) és ezért az N+1. (vagy későbbi) év költségvetéséből kerül sor. E kötelezettségeknek a beszámolóban való megjelenítése és az, hogy a megfelelő összegek a jövőbeli költségvetésekből kerülnek finanszírozásra, együttesen azt eredményezik, hogy év végén a kötelezettségek jelentősen meghaladják az eszközöket. A legjelentősebb összegek az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap tevékenységeihez és a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségekhez kapcsolódnak.

Azt is meg kell jegyezni, hogy a fentiek nincsenek hatással a költségvetési eredményre – a költségvetés bevételei minden esetben megegyeznek a költségvetési kiadásokkal, vagy meghaladják azokat, és minden többletbevételt vissza kell juttatni a tagállamokhoz.

3.   MEGJEGYZÉSEK AZ EREDMÉNYKIMUTATÁSHOZ

BEVÉTELEK

BEVÉTELEK

NEM VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEK: SAJÁT FORRÁSOK

NEM VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEK: SAJÁT FORRÁSOK

3.1.   GNI-ALAPÚ FORRÁSOK

GNI-ALAPÚ FORRÁSOK

Az Európai Unió működési bevételeinek fő elemét a saját forrásokból származó bevétel képezi. A saját forrásoknak három kategóriája van: tradicionális saját források (TOR), héaalapú források és GNI-alapú források. Ezek közül legjelentősebb a 95 578 millió EUR összegű GNI-alapú bevétel (2015: 95 355 millió EUR).

3.2.   TRADICIONÁLIS SAJÁT FORRÁSOK

TRADICIONÁLIS SAJÁT FORRÁSOK

| millió EUR |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Vámok | 20 301 | 18 524 |
| Cukorilleték | 138 | 125 |
| Összesen | 20 439 | 18 649 |

millió EUR

2016

2015

Vámok

Vámok

20 301

20 301

18 524

18 524

Cukorilleték

Cukorilleték

138

138

125

125

Összesen

Összesen

20 439

20 439

18 649

18 649

A tradicionális saját források vámokból és cukorilletékből állnak. A tagállamok beszedési költségként a tradicionális saját források 20 %-át tartják vissza, a fenti összegek ezt a csökkentést már tartalmazzák.

3.3.   HÉAALAPÚ FORRÁSOK

HÉAALAPÚ FORRÁSOK

A héaalapú saját forrást a tagállamok e célból az uniós szabályozásnak megfelelően számított, elméleti alapon harmonizált héaalapjára kell vetíteni. A héa-hozzájárulást egy 0,3 %-os egységes kulcsnak az egyes tagállamok héaalapjára való alkalmazásával számítják ki. A 2014–2020-as időszakra a 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozat csökkentett kulcsot (0,15 %) ír elő Németországra, Hollandiára és Svédországra vonatkozóan. A héaalapú bevételek 2016-os csökkenése azzal magyarázható, hogy a csökkentett lehívási kulcsot először 2016-ban, a 2014. évi sajátforrás-határozat hatálybalépését követően alkalmazták.

NEM VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEK: ÁTSOROLÁSOK

NEM VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEK: ÁTSOROLÁSOK

3.4.   PÉNZBÍRSÁGOK

PÉNZBÍRSÁGOK

E bevételek (3 858 millió EUR, 2015: 531 millió EUR) a Bizottság által elsősorban versenypolitikai szabályok megsértése miatt kiszabott pénzbírságokhoz kapcsolódnak. A követelések és a kapcsolódó bevételek kimutatása akkor történik, amikor meghozták a pénzbírságot előíró bizottsági határozatot és arról hivatalosan értesítették a címzettet. A 2016. évi fő összegek és így a pénzbírságokból származó 2015. évi bevételekhez viszonyított jelentős emelkedés a tehergépjárművek piacán (2 927 millió EUR) és a bankszektorban (485 millió EUR) kiszabott pénzbírságokhoz kapcsolódik.

3.5.   KIADÁSOK VISSZAFIZETTETÉSE

KIADÁSOK VISSZAFIZETTETÉSE

| millió EUR |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Megosztott irányítás | 1 876 | 1 465 |
| Közvetlen irányítás | 56 | 76 |
| Közvetett irányítás | 15 | 6 |
| Összesen | 1 947 | 1 547 |

millió EUR

2016

2015

Megosztott irányítás

Megosztott irányítás

1 876

1 876

1 465

1 465

Közvetlen irányítás

Közvetlen irányítás

56

56

76

76

Közvetett irányítás

Közvetett irányítás

15

15

6

6

Összesen

Összesen

1 947

1 947

1 547

1 547

Ez a megnevezés elsősorban a Bizottság által kibocsátott és beszedett (vagy a Bizottság számviteli rendszerében könyvelt későbbi kifizetésekkel szemben beszámított – vagyis levont) visszafizetési felszólításokat fedi le, melyek az általános költségvetésből korábban kifizetett kiadások visszafizettetését szolgálják. A visszafizettetések ellenőrzéseken, auditokon vagy támogathatósági elemzéseken alapulnak, ezért e műveletekre nagy figyelmet kell szentelni az uniós költségvetés végrehajtásakor. E műveletek megvédik az uniós költségvetést a jogsértéssel teljesített kiadásokkal szemben, és különösen fontosak, mivel az Európai Számvevőszék által végzett ellenőrzések lényeges hibaszintet tártak fel az uniós költségvetésből teljesített kifizetésekben – lásd a Számvevőszék éves jelentését, amely magában foglalja az alapul szolgáló műveletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó megbízhatósági nyilatkozatot.

E megnevezés emellett tartalmazza a tagállamok által az EMGA-kedvezményezettekkel szemben kibocsátott visszafizetési felszólításokat, valamint az elhatárolt jövedelmek előző és a jelenlegi év végi becslései közötti eltérést.

A fenti táblázatban szereplő összegek a visszafizetési felszólítások kibocsátása révén keletkezett bevételeket mutatják. Ezért az adatok nem tartalmazhatják és nem is tartalmazzák teljes körűen az uniós költségvetés védelme érdekében hozott intézkedéseket, különösképpen nem a kohéziós politika területén, ahol olyan egyedi mechanizmusok biztosítják a nem elszámolható kiadások visszafizettetését, melyek többsége nem igényli visszafizetési felszólítás kibocsátását. Az adatok nem tartalmazzák a kiadások ellentételezése révén visszafizettetett összegeket, a visszavonások révén visszafizettetett összegeket és az előfinanszírozási összegek visszafizettetését.

A teljes összeg legnagyobb részét a megosztott irányítás alá tartozó visszafizettetések teszik ki:

Mezőgazdaság: EMGA és vidékfejlesztés

Mezőgazdaság: EMGA és vidékfejlesztés

Az EMGA és az EMVA keretében e megnevezés alatt éves bevételként rögzített összegek a következőkhöz kapcsolódnak: az év során meghozott pénzügyi korrekciók, a tagállamok által bevallott és az év folyamán visszafizettetett visszafizettetések, valamint a csalásokkal és szabálytalanságokkal kapcsolatos, a tagállamok által bevallott és az év végén kinnlévő visszafizetendő összegek nettó emelkedése.

Kohéziós politika

Kohéziós politika

A kohéziós politikához kapcsolódó főbb összegek az előző években kifizetett jogosulatlan kiadások visszafizettetését célzó, a Bizottság által kibocsátott visszafizetési felszólításokat, valamint a kiadásokból való – az elhatárolt bevételek év végi csökkenésével korrigált – levonásokat tartalmazzák.

3.6.   NEM VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ EGYÉB BEVÉTELEK

NEM VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ EGYÉB BEVÉTELEK

| millió EUR |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Költségvetési kiigazítások | 1 956 | 984 |
| Személyzeti adók és hozzájárulások | 1 189 | 1 115 |
| Harmadik országok hozzájárulásai | 953 | 946 |
| Tagállami hozzájárulások a külső segélyekhez | 732 | 0 |
| Eszközök átsorolása | 147 | 197 |
| Céltartalékok kiigazítása | 14 | 71 |
| Mezőgazdasági lefölözések | 5 | 814 |
| Egyéb | 744 | 939 |
| Összesen | 5 740 | 5 067 |

millió EUR

2016

2015

Költségvetési kiigazítások

Költségvetési kiigazítások

1 956

1 956

984

984

Személyzeti adók és hozzájárulások

Személyzeti adók és hozzájárulások

1 189

1 189

1 115

1 115

Harmadik országok hozzájárulásai

Harmadik országok hozzájárulásai

953

953

946

946

Tagállami hozzájárulások a külső segélyekhez

Tagállami hozzájárulások a külső segélyekhez

732

732

0

0

Eszközök átsorolása

Eszközök átsorolása

147

147

197

197

Céltartalékok kiigazítása

Céltartalékok kiigazítása

14

14

71

71

Mezőgazdasági lefölözések

Mezőgazdasági lefölözések

5

5

814

814

Egyéb

Egyéb

744

744

939

939

Összesen

Összesen

5 740

5 740

5 067

5 067

A költségvetési kiigazítások magukban foglalják a 2015. évi költségvetési többletet (1 349 millió EUR), amelyet a következő évben az Uniónak saját forrásokból fizetendő összegből való levonás révén közvetve térítenek vissza a tagállamoknak – így 2016-ra bevételt jelent.

A személyzeti adókból és hozzájárulásokból származó bevételek elsősorban a személyzet fizetéséből történt levonásokból keletkeznek, és alapvetően két csoportra oszthatók: személyzeti nyugdíjjárulékra és jövedelemadóra.

A harmadik országok hozzájárulásai az EFTA-országoktól és a csatlakozásra váró országoktól származó hozzájárulások.

A külső segélyekhez való tagállami hozzájárulások elsősorban a törökországi menekülteket támogató eszköz létrehozásához nyújtott összegeket jelentik.

Az eszközök átsorolása elsősorban a Kopernikusz program (a korábbi GMES program) alá tartozó műholdaknak az Európai Űrügynökség által a Bizottságnak való átadásához kapcsolódik (lásd a 2.2. megjegyzést). Ez az átadás az uniós számviteli szabályok értelmében nem visszterhes ügylet, és a jelenleg még nem aktivált többi Kopernikusz műholdra vonatkozóan későbbi időszakokban is elő fog fordulni.

2.2.

A mezőgazdasági lefölözések elsősorban tejilletékek: olyan piacirányítási eszközök, amelyeknek célja a referenciamennyiségüket túllépő tejtermelők megbüntetése. Mivel nem kapcsolódik a Bizottság előzetes kifizetéseihez, valójában meghatározott rendeltetésű bevételnek tekinthető. A tejilleték múlt évi nagy összege elsősorban a 811 millió EUR összegű kiegészítő illetéknek volt köszönhető.

VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEK

VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEK

3.7.   PÉNZÜGYI BEVÉTEL

PÉNZÜGYI BEVÉTEL

| millió EUR |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Kamatbevételek: | | |
| Előfinanszírozásból | (0) | 9 |
| Késedelmes kifizetésekből | 108 | 20 |
| Értékesíthető pénzügyi eszközökből | 24 | 56 |
| Kölcsönökből | 1 446 | 1 616 |
| Pénzeszközökből és pénzeszköz-egyenértékesekből | 6 | 14 |
| Értékvesztett pénzügyi eszközökből | 9 | 7 |
| Egyebekből | 0 | 0 |
| Kamatbevételek | 1 592 | 1 721 |
| Osztalékbevételek | 13 | 8 |
| Pénzügyi eszközök értékesítése során realizált nyereség | 35 | 50 |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközökből vagy kötelezettségekből származó pénzügyi bevétel | 0 | — |
| Egyéb pénzügyi bevétel | 128 | 66 |
| Összesen | 1 769 | 1 846 |

millió EUR

2016

2015

Kamatbevételek:

Kamatbevételek:

Előfinanszírozásból

Előfinanszírozásból

(0)

(0)

9

9

Késedelmes kifizetésekből

Késedelmes kifizetésekből

108

108

20

20

Értékesíthető pénzügyi eszközökből

Értékesíthető pénzügyi eszközökből

24

24

56

56

Kölcsönökből

Kölcsönökből

1 446

1 446

1 616

1 616

Pénzeszközökből és pénzeszköz-egyenértékesekből

Pénzeszközökből és pénzeszköz-egyenértékesekből

6

6

14

14

Értékvesztett pénzügyi eszközökből

Értékvesztett pénzügyi eszközökből

9

9

7

7

Egyebekből

Egyebekből

0

0

0

0

Kamatbevételek

Kamatbevételek

1 592

1 592

1 721

1 721

Osztalékbevételek

Osztalékbevételek

13

13

8

8

Pénzügyi eszközök értékesítése során realizált nyereség

Pénzügyi eszközök értékesítése során realizált nyereség

35

35

50

50

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközökből vagy kötelezettségekből származó pénzügyi bevétel

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközökből vagy kötelezettségekből származó pénzügyi bevétel

0

0

—

—

Egyéb pénzügyi bevétel

Egyéb pénzügyi bevétel

128

128

66

66

Összesen

Összesen

1 769

1 769

1 846

1 846

A kölcsönökből származó kamatbevétel elsősorban pénzügyi támogatásra nyújtott kölcsönökhöz kapcsolódik (lásd a 2.4.3. megjegyzést).

2.4.3.

3.8.   VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ EGYÉB BEVÉTELEK

VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ EGYÉB BEVÉTELEK

| millió EUR |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Devizaárfolyam-nyereség | 331 | 970 |
| Kezelési díjak szolgáltatások nyújtására vonatkozóan | 267 | 358 |
| Pénzügyi eszközökhöz kapcsolódó díjbevételek | 48 | 43 |
| Áruk értékesítése | 46 | 43 |
| Ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó bevételek | 17 | 4 |
| Egyéb | 288 | 145 |
| Összesen | 996 | 1 562 |

millió EUR

2016

2015

Devizaárfolyam-nyereség

Devizaárfolyam-nyereség

331

331

970

970

Kezelési díjak szolgáltatások nyújtására vonatkozóan

Kezelési díjak szolgáltatások nyújtására vonatkozóan

267

267

358

358

Pénzügyi eszközökhöz kapcsolódó díjbevételek

Pénzügyi eszközökhöz kapcsolódó díjbevételek

48

48

43

43

Áruk értékesítése

Áruk értékesítése

46

46

43

43

Ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó bevételek

Ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó bevételek

17

17

4

4

Egyéb

Egyéb

288

288

145

145

Összesen

Összesen

996

996

1 562

1 562

KIADÁSOK

KIADÁSOK

3.9.   MEGOSZTOTT IRÁNYÍTÁS

MEGOSZTOTT IRÁNYÍTÁS

| millió EUR |
| --- |
| Tagállamok által végrehajtott | 2016 | 2015 |
| Európai Mezőgazdasági Garanciaalap | 44 152 | 45 032 |
| Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap és egyéb vidékfejlesztési eszközök | 12 604 | 16 376 |
| Európai Regionális Fejlesztési Alap és Kohéziós Alap | 35 045 | 38 745 |
| Európai Szociális Alap | 9 366 | 9 849 |
| Egyéb | 1 606 | 2 380 |
| Összesen | 102 772 | 112 382 |

millió EUR

Tagállamok által végrehajtott

2016

2015

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap

44 152

44 152

45 032

45 032

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap és egyéb vidékfejlesztési eszközök

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap és egyéb vidékfejlesztési eszközök

12 604

12 604

16 376

16 376

Európai Regionális Fejlesztési Alap és Kohéziós Alap

Európai Regionális Fejlesztési Alap és Kohéziós Alap

35 045

35 045

38 745

38 745

Európai Szociális Alap

Európai Szociális Alap

9 366

9 366

9 849

9 849

Egyéb

Egyéb

1 606

1 606

2 380

2 380

Összesen

Összesen

102 772

102 772

112 382

112 382

A kohézió területén a kiadások 4,2 milliárd EUR összegű csökkenését a 2007–2013-as programozási időszakról a 2014–2020-as időszakra való átmenet magyarázza: amint az várható volt, az előző időszakra vonatkozóan bejelentett összegek csökkennek, míg a jelenlegi időszakhoz kapcsolódó költségek emelkednek, de továbbra is alacsonyak. Ugyanez az oka annak, hogy az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és egyéb vidékfejlesztési eszközök keretében felmerült kiadások 3,8 milliárd EUR-val csökkennek – lásd még a 2.13. megjegyzést.

2.13.

Az „Egyéb” almegnevezés főként a következőket foglalja magában: halászat és tengerügyek (756 millió EUR), menekültügy és migráció (310 millió EUR), valamint a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap (178 millió EUR).

3.10.   KÖZVETLEN IRÁNYÍTÁS

KÖZVETLEN IRÁNYÍTÁS

| millió EUR |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Bizottság által végrehajtott | 9 254 | 10 089 |
| Uniós végrehajtó ügynökségek által végrehajtott | 6 259 | 5 532 |
| Vagyonkezelői alapok által végrehajtott | 97 | 6 |
| Összesen | 15 610 | 15 626 |

millió EUR

2016

2015

Bizottság által végrehajtott

Bizottság által végrehajtott

9 254

9 254

10 089

10 089

Uniós végrehajtó ügynökségek által végrehajtott

Uniós végrehajtó ügynökségek által végrehajtott

6 259

6 259

5 532

5 532

Vagyonkezelői alapok által végrehajtott

Vagyonkezelői alapok által végrehajtott

97

97

6

6

Összesen

Összesen

15 610

15 610

15 626

15 626

Ezen összegek elsősorban a kutatási politika (7,1 milliárd EUR) és a hálózatok programjait (2,0 milliárd EUR), valamint az európai szomszédságpolitikát (1,0 milliárd EUR), a Fejlesztési Együttműködési Eszközt (1,2 milliárd EUR), valamint a humanitárius segítségnyújtást (0,7 milliárd EUR) érintik.

3.11.   KÖZVETETT IRÁNYÍTÁS

KÖZVETETT IRÁNYÍTÁS

| millió EUR |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Egyéb uniós ügynökségek és szervek által végrehajtott | 2 547 | 1 209 |
| Harmadik országok által végrehajtott | 876 | 905 |
| Nemzetközi szervezetek által végrehajtott | 2 382 | 2 127 |
| Egyéb jogalanyok által végrehajtott | 2 035 | 2 107 |
| Összesen | 7 840 | 6 348 |

millió EUR

2016

2015

Egyéb uniós ügynökségek és szervek által végrehajtott

Egyéb uniós ügynökségek és szervek által végrehajtott

2 547

2 547

1 209

1 209

Harmadik országok által végrehajtott

Harmadik országok által végrehajtott

876

876

905

905

Nemzetközi szervezetek által végrehajtott

Nemzetközi szervezetek által végrehajtott

2 382

2 382

2 127

2 127

Egyéb jogalanyok által végrehajtott

Egyéb jogalanyok által végrehajtott

2 035

2 035

2 107

2 107

Összesen

Összesen

7 840

7 840

6 348

6 348

3.12.   SZEMÉLYZETI ÉS NYUGDÍJKÖLTSÉGEK

SZEMÉLYZETI ÉS NYUGDÍJKÖLTSÉGEK

| millió EUR |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Személyzeti költségek | 6 074 | 5 838 |
| Nyugdíjköltségek | 3 702 | 4 435 |
| Összesen | 9 776 | 10 273 |

millió EUR

2016

2015

Személyzeti költségek

Személyzeti költségek

6 074

6 074

5 838

5 838

Nyugdíjköltségek

Nyugdíjköltségek

3 702

3 702

4 435

4 435

Összesen

Összesen

9 776

9 776

10 273

10 273

A nyugdíjköltségek azokat a változásokat is tartalmazzák, amelyek a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségeknek az aktuáriusi feltételezésektől különböző tényezőkön alapuló aktuáriusi értékelése nyomán merültek fel.

3.13.   A MUNKAVÁLLALÓI JUTTATÁSOKRA VONATKOZÓ AKTUÁRIUSI FELTÉTELEZÉSEK VÁLTOZÁSAI

A MUNKAVÁLLALÓI JUTTATÁSOKRA VONATKOZÓ AKTUÁRIUSI FELTÉTELEZÉSEK VÁLTOZÁSAI

Az e megnevezésben feltüntetett nettó 1 milliárd EUR összegű aktuáriusi veszteség a mérlegben megjelenített munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségekhez kapcsolódik (lásd a 2.9. megjegyzést).

2.9.

3.14.   FINANSZÍROZÁSI KÖLTSÉGEK

FINANSZÍROZÁSI KÖLTSÉGEK

| millió EUR |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Kamatkiadások: | | |
| Hitelfelvételek | 1 440 | 1 607 |
| Egyéb | 57 | 21 |
| Pénzügyi lízingek | 67 | 91 |
| Értékesíthető pénzügyi eszközök értékvesztése | 40 | 27 |
| Kölcsönökből és követelésekből származó értékvesztés miatti veszteségek | 184 | 174 |
| Pénzügyi eszközök értékesítése során realizált veszteség | 0 | 3 |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközökből vagy kötelezettségekből származó veszteség | 1 | — |
| Egyéb finanszírozási költségek | 116 | 63 |
| Összesen | 1 904 | 1 986 |

millió EUR

2016

2015

Kamatkiadások:

Kamatkiadások:

Hitelfelvételek

Hitelfelvételek

1 440

1 440

1 607

1 607

Egyéb

Egyéb

57

57

21

21

Pénzügyi lízingek

Pénzügyi lízingek

67

67

91

91

Értékesíthető pénzügyi eszközök értékvesztése

Értékesíthető pénzügyi eszközök értékvesztése

40

40

27

27

Kölcsönökből és követelésekből származó értékvesztés miatti veszteségek

Kölcsönökből és követelésekből származó értékvesztés miatti veszteségek

184

184

174

174

Pénzügyi eszközök értékesítése során realizált veszteség

Pénzügyi eszközök értékesítése során realizált veszteség

0

0

3

3

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközökből vagy kötelezettségekből származó veszteség

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközökből vagy kötelezettségekből származó veszteség

1

1

—

Egyéb finanszírozási költségek

Egyéb finanszírozási költségek

116

116

63

63

Összesen

Összesen

1 904

1 904

1 986

1 986

A hitelfelvételeken keletkezett kamatkiadás összege megegyezik a pénzügyi támogatások keretében nyújtott kölcsönökön keletkezett kamatbevétel összegének (back-to-back tranzakciók).

3.15.   RÉSZESEDÉS A KÖZÖS ÉS TÁRSULT VÁLLALKOZÁSOK EREDMÉNYÉBŐL

RÉSZESEDÉS A KÖZÖS ÉS TÁRSULT VÁLLALKOZÁSOK EREDMÉNYÉBŐL

A tőkemódszernek megfelelően az EU eredménykimutatásában szerepel társult vállalkozásainak és közös vállalkozásainak eredményéből való részesedése – lásd a 2.3. megjegyzést.

2.3.

3.16.   EGYÉB KIADÁSOK

EGYÉB KIADÁSOK

| millió EUR |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Igazgatási és informatikai kiadások | 2 455 | 2 419 |
| Ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások | 1 404 | 1 304 |
| Céltartalékok kiigazítása | 685 | 520 |
| Devizaárfolyam-veszteség | 505 | 785 |
| Pénzbírságok Bíróság általi csökkentése | 18 | 1 137 |
| Egyéb | 419 | 458 |
| Összesen | 5 486 | 6 623 |

millió EUR

2016

2015

Igazgatási és informatikai kiadások

Igazgatási és informatikai kiadások

2 455

2 455

2 419

2 419

Ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások

Ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások

1 404

1 404

1 304

1 304

Céltartalékok kiigazítása

Céltartalékok kiigazítása

685

685

520

520

Devizaárfolyam-veszteség

Devizaárfolyam-veszteség

505

505

785

785

Pénzbírságok Bíróság általi csökkentése

Pénzbírságok Bíróság általi csökkentése

18

18

1 137

1 137

Egyéb

Egyéb

419

419

458

458

Összesen

Összesen

5 486

5 486

6 623

6 623

Az egyéb kiadások csökkenése elsősorban azon, 2015-ben kiszabott pénzbírságok leírásának köszönhető, amelyek esetében a Bíróság a megbírságolt vállalkozás javára döntött.

Az ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások között szerepel 383 millió EUR (2015: 373 millió EUR) összegű, operatív lízingekhez kapcsolódó kiadás.

Az igazgatási és informatikai kiadások alatt kutatás-fejlesztéshez kapcsolódó költségek is szerepelnek a következők szerint:

| millió EUR |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Kutatási költségek | 344 | 384 |
| Nem aktivált fejlesztési költségek | 88 | 60 |
| Összesen | 431 | 443 |

millió EUR

2016

2015

Kutatási költségek

Kutatási költségek

344

344

384

384

Nem aktivált fejlesztési költségek

Nem aktivált fejlesztési költségek

88

88

60

60

Összesen

Összesen

431

431

443

443

3.17.   SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS A TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEI SZERINTI BONTÁSBAN

SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS A TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEI SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| | Intelligens és inkluzív növekedés | Fenntartható növekedés | Biztonság és uniós polgárság | Globális Európa | Igazgatás | A többéves pénzügyi keret fejezeteihez nem hozzárendelt (7) | Összesen |
| GNI-alapú források | — | — | — | — | — | 95 578 | 95 578 |
| Tradicionális saját források | — | — | — | — | — | 20 439 | 20 439 |
| Héa | — | — | — | — | — | 15 859 | 15 859 |
| Pénzbírságok | — | — | — | — | — | 3 858 | 3 858 |
| Kiadások visszafizettetése | 48 | 1 871 | 4 | 23 | — | 1 | 1 947 |
| Egyéb | 785 | 171 | 28 | 105 | 4 750 | (97) | 5 740 |
| Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel | 834 | 2 041 | 32 | 128 | 4 750 | 135 638 | 143 422 |
| Pénzügyi bevétel | 87 | 0 | 0 | 21 | 0 | 1 661 | 1 769 |
| Egyéb | 121 | (11) | (7) | (5) | 307 | 592 | 996 |
| Visszterhes ügyletekből származó bevétel | 208 | (11) | (7) | 16 | 307 | 2 253 | 2 765 |
| Összes bevétel | 1 041 | 2 030 | 25 | 144 | 5 057 | 137 891 | 146 187 |
| Tagállamok által végrehajtott kiadások: | | | | | | | |
| EMGA | — | (44 152 ) | — | — | — | — | (44 152 ) |
| EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök | — | (12 604 ) | — | — | — | — | (12 604 ) |
| ERFA és Kohéziós Alap | (35 045 ) | — | — | — | — | — | (35 045 ) |
| ESZA | (9 366 ) | — | — | — | — | — | (9 366 ) |
| Egyéb | (466) | (754) | (470) | 84 | — | — | (1 606 ) |
| A Bizottság, végrehajtó ügynökségek és vagyonkezelői alapok által végrehajtott | (10 143 ) | (544) | (957) | (3 951 ) | (50) | 34 | (15 610 ) |
| Egyéb uniós ügynökségek és szervek által végrehajtott | (2 028 ) | (110) | (662) | (265) | — | 518 | (2 547 ) |
| Harmadik országok és nemzetközi szervezetek által végrehajtott | (274) | (5) | (188) | (2 792 ) | — | — | (3 258 ) |
| Egyéb jogalanyok által végrehajtott | (1 411 ) | (16) | (2) | (606) | (0) | — | (2 035 ) |
| Személyzeti és nyugdíjköltségek | (1 593 ) | (345) | (390) | (575) | (5 968 ) | (904) | (9 776 ) |
| A munkavállalói juttatásokra vonatkozó aktuáriusi feltételezések változásai | — | — | — | — | (1 068 ) | — | (1 068 ) |
| Finanszírozási költségek | (173) | (47) | (1) | (20) | (127) | (1 536 ) | (1 904 ) |
| Részesedés a közös vállalkozások és a társult vállalkozások eredményéből | 2 | — | — | — | — | — | 2 |
| Egyéb kiadások | (1 468 ) | (83) | (102) | (70) | (3 196 ) | (566) | (5 486 ) |
| Összes kiadás | (61 964 ) | (58 659 ) | (2 772 ) | (8 195 ) | (10 409 ) | (2 455 ) | (144 454 ) |
| Az év gazdasági eredménye | (60 923 ) | (56 629 ) | (2 747 ) | (8 051 ) | (5 352 ) | 135 436 | 1 733 |

millió EUR

Intelligens és inkluzív növekedés

Fenntartható növekedés

Biztonság és uniós polgárság

Globális Európa

Igazgatás

A többéves pénzügyi keret fejezeteihez nem hozzárendelt (7)

7

Összesen

GNI-alapú források

GNI-alapú források

—

—

—

—

—

95 578

95 578

95 578

95 578

Tradicionális saját források

Tradicionális saját források

—

—

—

—

—

20 439

20 439

20 439

20 439

Héa

Héa

—

—

—

—

—

15 859

15 859

15 859

15 859

Pénzbírságok

Pénzbírságok

—

—

—

—

—

3 858

3 858

3 858

3 858

Kiadások visszafizettetése

Kiadások visszafizettetése

48

48

1 871

1 871

4

4

23

23

—

1

1

1 947

1 947

Egyéb

Egyéb

785

785

171

171

28

28

105

105

4 750

4 750

(97)

(97)

5 740

5 740

Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel

Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel

834

834

2 041

2 041

32

32

128

128

4 750

4 750

135 638

135 638

143 422

143 422

Pénzügyi bevétel

Pénzügyi bevétel

87

87

0

0

0

0

21

21

0

0

1 661

1 661

1 769

1 769

Egyéb

Egyéb

121

121

(11)

(11)

(7)

(7)

(5)

(5)

307

307

592

592

996

996

Visszterhes ügyletekből származó bevétel

Visszterhes ügyletekből származó bevétel

208

208

(11)

(11)

(7)

(7)

16

16

307

307

2 253

2 253

2 765

2 765

Összes bevétel

Összes bevétel

1 041

1 041

2 030

2 030

25

25

144

144

5 057

5 057

137 891

137 891

146 187

146 187

Tagállamok által végrehajtott kiadások:

Tagállamok által végrehajtott kiadások:

EMGA

EMGA

—

(44 152 )

(44 152 )

—

—

—

—

(44 152 )

(44 152 )

EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök

EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök

—

(12 604 )

(12 604 )

—

—

—

—

(12 604 )

(12 604 )

ERFA és Kohéziós Alap

ERFA és Kohéziós Alap

(35 045 )

(35 045 )

—

—

—

—

—

(35 045 )

(35 045 )

ESZA

ESZA

(9 366 )

(9 366 )

—

—

—

—

—

(9 366 )

(9 366 )

Egyéb

Egyéb

(466)

(466)

(754)

(754)

(470)

(470)

84

84

—

—

(1 606 )

(1 606 )

A Bizottság, végrehajtó ügynökségek és vagyonkezelői alapok által végrehajtott

A Bizottság, végrehajtó ügynökségek és vagyonkezelői alapok által végrehajtott

(10 143 )

(10 143 )

(544)

(544)

(957)

(957)

(3 951 )

(3 951 )

(50)

(50)

34

34

(15 610 )

(15 610 )

Egyéb uniós ügynökségek és szervek által végrehajtott

Egyéb uniós ügynökségek és szervek által végrehajtott

(2 028 )

(2 028 )

(110)

(110)

(662)

(662)

(265)

(265)

—

518

518

(2 547 )

(2 547 )

Harmadik országok és nemzetközi szervezetek által végrehajtott

Harmadik országok és nemzetközi szervezetek által végrehajtott

(274)

(274)

(5)

(5)

(188)

(188)

(2 792 )

(2 792 )

—

—

(3 258 )

(3 258 )

Egyéb jogalanyok által végrehajtott

Egyéb jogalanyok által végrehajtott

(1 411 )

(1 411 )

(16)

(16)

(2)

(2)

(606)

(606)

(0)

(0)

—

(2 035 )

(2 035 )

Személyzeti és nyugdíjköltségek

Személyzeti és nyugdíjköltségek

(1 593 )

(1 593 )

(345)

(345)

(390)

(390)

(575)

(575)

(5 968 )

(5 968 )

(904)

(904)

(9 776 )

(9 776 )

A munkavállalói juttatásokra vonatkozó aktuáriusi feltételezések változásai

A munkavállalói juttatásokra vonatkozó aktuáriusi feltételezések változásai

—

—

—

—

(1 068 )

(1 068 )

—

(1 068 )

(1 068 )

Finanszírozási költségek

Finanszírozási költségek

(173)

(173)

(47)

(47)

(1)

(1)

(20)

(20)

(127)

(127)

(1 536 )

(1 536 )

(1 904 )

(1 904 )

Részesedés a közös vállalkozások és a társult vállalkozások eredményéből

Részesedés a közös vállalkozások és a társult vállalkozások eredményéből

2

2

—

—

—

—

—

2

2

Egyéb kiadások

Egyéb kiadások

(1 468 )

(1 468 )

(83)

(83)

(102)

(102)

(70)

(70)

(3 196 )

(3 196 )

(566)

(566)

(5 486 )

(5 486 )

Összes kiadás

Összes kiadás

(61 964 )

(61 964 )

(58 659 )

(58 659 )

(2 772 )

(2 772 )

(8 195 )

(8 195 )

(10 409 )

(10 409 )

(2 455 )

(2 455 )

(144 454 )

(144 454 )

Az év gazdasági eredménye

Az év gazdasági eredménye

(60 923 )

(60 923 )

(56 629 )

(56 629 )

(2 747 )

(2 747 )

(8 051 )

(8 051 )

(5 352 )

(5 352 )

135 436

135 436

1 733

1 733

A bevételeknek és kiadásoknak a többéves pénzügyi keret fejezetei szerinti bontása becslésen alapul, mivel nem minden kötelezettségvállalás kapcsolódik a többéves pénzügyi keret valamelyik fejezetéhez.

4.   FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK ÉS ESZKÖZÖK

4.1.   FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK

FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK

A függő kötelezettségek az EU olyan lehetséges jövőbeli kifizetési kötelezettségei, amelyek múltbeli események vagy jogilag kötelező érvényű kötelezettségvállalások miatt merülhetnek fel, és amelyek nem teljes mértékben az EU ellenőrzése alatt álló jövőbeli eseményektől függenek. Elsősorban (kölcsönökre és pénzügyi támogatási programokra vonatkozóan) nyújtott pénzügyi garanciákhoz és jogi kockázatokhoz kapcsolódnak. A pénzbírságokhoz és a pénzeszközök által fedezett garanciákhoz (lásd a 2.4.1. megjegyzést) kapcsolódók kivételével valamennyi függő kötelezettséget – esedékessé válásakor – az uniós költségvetésből (és így az uniós tagállamok által) finanszíroznak az elkövetkező években.

2.4.1.

4.1.1.   
  Költségvetési garanciák

Költségvetési garanciák

| millió EUR |
| --- |
| | 2016.12.31. | 2015.12.31. |
| Felső határ | Aláírt | Folyósított | Felső határ | Aláírt | Folyósított |
| Az EBB külső hitelezési megbízatásához kapcsolódó garanciák | 40 645 | 30 161 | 21 145 | 41 764 | 28 741 | 19 450 |
| ESBA-garanciák | 16 000 | 11 245 | 4 392 | 16 000 | 1 252 | 202 |
| Összesen | 56 645 | 41 406 | 25 537 | 57 764 | 29 993 | 19 652 |

millió EUR

2016.12.31.

2015.12.31.

Felső határ

Aláírt

Folyósított

Felső határ

Aláírt

Folyósított

Az EBB külső hitelezési megbízatásához kapcsolódó garanciák

Az EBB külső hitelezési megbízatásához kapcsolódó garanciák

40 645

40 645

30 161

30 161

21 145

21 145

41 764

41 764

28 741

28 741

19 450

19 450

ESBA-garanciák

ESBA-garanciák

16 000

16 000

11 245

11 245

4 392

4 392

16 000

16 000

1 252

1 252

202

202

Összesen

Összesen

56 645

56 645

41 406

41 406

25 537

25 537

57 764

57 764

29 993

29 993

19 652

19 652

A fenti táblázat azt mutatja, hogy az uniós költségvetés milyen mértékben van kitéve az EBB csoport által nyújtott garanciákhoz kapcsolódó lehetséges jövőbeli kifizetéseknek. A folyósított összegek a végső kedvezményezettek részére már nyújtott összegeket jelentik, míg az aláírt összegek a folyósított összegeken felül magukban foglalják a kedvezményezettekkel már aláírt megállapodások szerinti, még nem folyósított összegeket is. A felső határ azt a teljes garanciát jelenti, amelynek fedezését az uniós költségvetés és így a tagállamok vállalták.

Az EBB külső hitelezési megbízatásához kapcsolódó garanciák

Az EBB külső hitelezési megbízatásához kapcsolódó garanciák

Az uniós költségvetés garanciát vállal az EBB által saját forrásaiból harmadik országoknak nyújtott és aláírt hitelekre. 2016. december 31-én az uniós garancia által fedezett kinnlévő összeg 21,1 milliárd EUR-t tett ki. Az uniós költségvetés garantál:

| — | 19 481 millió EUR-t (2015: 19 450 millió EUR) a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapon keresztül (lásd a 2.4.1. megjegyzést), valamint |
| --- | --- |

—

19 481 millió EUR-t (2015: 19 450 millió EUR) a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapon keresztül (lásd a 2.4.1. megjegyzést), valamint

2.4.1.

| — | 1 664 millió EUR (2015: 1 987 millió EUR) közvetlenül a tagállamok részére a csatlakozás előtt nyújtott kölcsönök tekintetében. |
| --- | --- |

—

1 664 millió EUR (2015: 1 987 millió EUR) közvetlenül a tagállamok részére a csatlakozás előtt nyújtott kölcsönök tekintetében.

A fentiekben függő kötelezettségként kimutatott 21,1 milliárd EUR-n felül az EU 309 millió EUR összegű garanciát biztosít a Szíria részére nyújtott kintlévő kölcsönökre, amelyekre vonatkozóan céltartalékokat hoztak létre – lásd a 2.10. megjegyzést.

2.10.

Az EBB által nyújtott kölcsönökhöz kapcsolódó uniós külső hitelezési megbízatási garanciák a 2007 után aláírt megállapodások (2007–2013 és 2014–2020 közötti megbízatások) fennálló egyenlegeinek 65 %-ára korlátozódnak. A 2007 előtti megállapodások vonatkozásában az uniós garancia a hitel engedélyezett összege felső határának százalékára (a legtöbb esetben 65 %-ára, de 70, 75 vagy 100 %-ára is) korlátozódik. Ha a hitelösszeg a felső határt nem éri el, az uniós garancia a teljes összeget fedezi.

Az EU 2016. december 31-i maximális kitettségének kimutatása érdekében azonban az engedélyezett aláírandó, de még nem aláírt kölcsönöket (10,5 milliárd EUR) és az aláírt, de még nem folyósított kölcsönöket (9 milliárd EUR) is fel kell tüntetni.

Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) garancia

Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) garancia

Az ESBA az EBB csoport kockázatviselési kapacitásának növelésére irányuló kezdeményezés, amelynek révén az EBB akár 61 milliárd EUR összegben eszközölhet befektetéseket az EU-ban. Az ESBA nem különálló jogi személy, illetve nem szigorúan vett befektetési alap. Az ESBA kockázati tartaléka védelmet nyújt az EBB számára az alapul szolgáló műveletek potenciális veszteségeivel szemben. A kockázati tartalék az EBB saját tőkéjéből nyújtott 5 milliárd EUR összegű allokációból és az uniós költségvetésből biztosított, legfeljebb 16 milliárd EUR összegű (korlát) garanciából áll. A célkitűzés az, hogy a tagállamok, nemzeti fejlesztési bankok és magánbefektetők által nyújtott kiegészítő finanszírozás révén a beruházások összértéke az EU-ban elérje a 315 milliárd EUR-t.

Az ESBA műveleteit két ablakban hajtják végre: az egyik az EBB által végrehajtott infrastruktúra és innováció ablak (13 milliárd EUR összegű uniós garancia), a másik pedig az EBA által végrehajtott kkv-ablak (3 milliárd EUR összegű uniós garancia); mindkettő rendelkezik adósságportfólióval és tőkeportfólióval. Az EBA az EBB-vel kötött megállapodás értelmében egy EBB-garancia alapján jár el, amelyre az EU vállal viszontgaranciát.

Az uniós garancia felhasználásával összefüggésben az ESBA végrehajtását egy konszenzussal eljáró négy tagú irányítóbizottság felügyeli, amelynek három tagját a Bizottság, egy tagját pedig az EBB jelöli ki. Az irányítóbizottság nem hoz beruházási döntéseket.

Az EU és a EBB eltérő szerepet tölt be az ESBA-n belül. Az ESBA-t az EBB-n belül hozták létre, amely a műveleteket (adósság- és tőkebefektetések) finanszírozza, ehhez pedig a tőkepiacokon hitelt vesz fel. Az infrastruktúra és innováció ablakot illetően az EBB függetlenül hozza meg a beruházási döntéseket, a műveleteket pedig saját szabályainak és eljárásainak megfelelően irányítja, ugyanúgy, ahogy a saját (kockázati) műveletei esetében. Annak biztosítása érdekében, hogy az ESBA keretében végzett beruházások célja továbbra is a beruházásokat akadályozó piaci hiányosságok kezelése legyen, és így jogosultak legyenek az uniós garancia nyújtotta védelemre, külön ezt a célt szolgáló irányítási struktúrát hoztak létre. A független szakértőkből álló beruházási bizottság megvizsgál minden egyes, az EBB által javasolt projektet, hogy azok jogosultak-e az uniós garanciafedezetre. Azt követően, hogy megerősítik egy művelet jogosultságát az ESBA által garantált műveletként, a projekt folytatására vonatkozó döntésre és a projektirányításra az EBB szokásos projektciklusa és irányítási folyamatai alkalmazandók.

Az EU szerepe az EBB adósság- és tőkeinstrumentum-befektetéseiből származó potenciális veszteségekkel kapcsolatos uniós költségvetési garancia nyújtására korlátozódik. Következésképpen az EU nem vesz részt az ESBA-műveletek kiválasztásában és irányításában, nem fektet be pénzt az ESBA-műveletekbe, és nem közvetlen szerződő fél az alapul szolgáló instrumentumokban. Mivel az uniós (és az IPSAS) számviteli szabályok konszolidációra vonatkozó ellenőrzési kritériumai és számviteli követelményei nem teljesülnek, a kapcsolódó eszközök nem tartoznak bele az EU összevont éves beszámolójába.

Az uniós garancia korlátja minden esetben 16 milliárd EUR, vagyis az uniós költségvetésből teljesített aggregát nettó kifizetések nem haladhatják meg ezt az összeget. Az uniós garancia kifizetéseit az ESBA-garanciaalapból teljesítenék – lásd a 2.4.1. megjegyzést. 2016 végén a garanciaalap eszközei összesen 1 milliárd EUR-t, kifizetetlen kötelezettségvállalásai pedig 2,4 milliárd EUR-t tettek ki. Ezt az utóbbi összeget az 5.1. megjegyzésben fennálló kötelezettségvállalásként kimutatott összeg tartalmazza.

2.4.1.

5.1.

Az EBB csoport számára az ESBA keretében nyújtott uniós garanciát az adósságportfólió tekintetében pénzügyigarancia-kötelezettségként, az adósság- és a tőkeportfólió tekintetében együttesen pedig függő kötelezettségként számolják el. Mivel a garantált beruházásokat az EBB finanszírozza és ellenőrzi, a kapcsolódó pénzügyi eszközöket nem számolják el az EU összevont éves beszámolójában.

Az ESBA infrastruktúra és innováció ablakának adósságportfóliója keretében az uniós garancia az EBB által végzett, elsősorban standard kölcsönöket és garanciákat jelentő finanszírozási műveletek portfóliójának első veszteségrészét fedezi. Az uniós garanciát akkor hívják le, amikor az adós elmulasztja a fizetés teljesítését annak esedékességekor, illetve adósságátalakítási veszteségek esetén. Az uniós garancia díját az EU által vállalt kockázat arányában fizetik ki, az EBB garantált műveletekből származó, kockázattal kapcsolatos bevételeinek az EBB és az EU közötti megosztásával. Az uniós bevételekből először a garantált műveleteken keletkezett veszteségeket kell fedezni. Az uniós garanciát ezért pénzügyigarancia-kötelezettségként tüntetik fel, és a kezdeti megjelenítéskor valós értéken értékelik, amely a kapott díjak (az uniós bevételek) nettó jelenértéke. A későbbi mérlegfordulónapokon a pénzügyigarancia-kötelezettséget a várható veszteségek, illetve az eredetileg kimutatott – és adott esetben a bevétel halmozott amortizációjával csökkentett – összeg közül a magasabbikon értékelik. A pénzügyigarancia-kötelezettséget a még beérkezendő uniós bevételektől mentesen mutatják be, amelyek összege 2016. december 31-én nulla volt – lásd a 2.11.3. megjegyzést.

2.11.3.

Az ESBA infrastruktúra és innováció ablakának tőkeportfólióján belül – amely közvetlen tőkerészesedésekből vagy kvázi tőkerészesedésekből, illetve alárendelt kölcsönökből áll – az EBB egyenlő feltételek mellett ruház be saját kockázatára és az EU kockázatára is. Következésképpen az uniós garancia a tőkebefektetések EU által garantált részét, az egyes mérlegfordulónapokon elszámolt negatív értékmódosításokat (nem realizált veszteségeket), valamint a tőkekivonáskor realizált veszteségeket és az EBB finanszírozási költségeit fedezi. Amennyiben egy olyan befektetés értéke, amelyen korábban negatív értékmódosítást hajtottak végre, a későbbi beszámolók fordulónapján emelkedik, az EBB az értékmódosítás összegét az eredeti bekerülési érték erejéig visszatéríti az EU-nak. A tőkekivonás idején az EU a befektetésen keletkezett, az eredeti bekerülési értéket meghaladó nyereségekre is jogosult. Az uniós garancia díját az EBB garantált műveletekből származó bevételeiből fizetik ki, beleértve a kamatokat, osztalékokat és realizált nyereségeket. Az EU és az EBB közötti elszámolás évente, a veszteségek és a bevételek beszámításával történik. 2016. december 31-ig az infrastruktúra és innováció ablak tőkeportfólióján belül 35,7 millió EUR összegű befektetést hajtottak végre EU által garantált műveletként, amelyet függő kötelezettségként mutattak ki.

A kkv-ablak tőkeportfóliója csak 2016-ban kezdte meg működését, és az összegek csekély jelentőségűek. A tőkeműveletek elszámolási módját a számvitelért felelős tisztviselő fogja megállapítani a számviteli standardokkal foglalkozó uniós szakértői tanácsadó csoporttal való konzultációt követően. 2016. december 31-ig az EBA 5 millió EUR-t ruházott be, amely függő kötelezettségként szerepel a beszámolóban.

A fenti függő kötelezettség magában foglalja a COSME és a Horizont 2020 programok azon műveleteit, amelyeket az ESBA uniós garanciája fedez a kkv-ablak adósságportfóliója keretében.

4.1.2.   
  Pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó garanciák (forrásbevonási és hitelezési tevékenység)

Pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó garanciák (forrásbevonási és hitelezési tevékenység)

| millió EUR |
| --- |
| | 2016.12.31. | 2015.12.31. |
| Lehívott | Nem lehívott | Összesen | Lehívott | Nem lehívott | Összesen |
| Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus | 47 456 | — | 47 456 | 47 509 | — | 47 509 |
| BOP | 4 272 | — | 4 272 | 5 811 | — | 5 811 |
| MFA | 2 964 | 1 313 | 4 277 | 3 024 | 1 323 | 4 347 |
| Euratom | 252 | 300 | 552 | 301 | 300 | 601 |
| Összesen | 54 944 | 1 613 | 56 557 | 56 645 | 1 623 | 58 268 |

millió EUR

2016.12.31.

2015.12.31.

Lehívott

Nem lehívott

Összesen

Lehívott

Nem lehívott

Összesen

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus

47 456

47 456

—

47 456

47 456

47 509

47 509

—

47 509

47 509

BOP

BOP

4 272

4 272

—

4 272

4 272

5 811

5 811

—

5 811

5 811

MFA

MFA

2 964

2 964

1 313

1 313

4 277

4 277

3 024

3 024

1 323

1 323

4 347

4 347

Euratom

Euratom

252

252

300

300

552

552

301

301

300

300

601

601

Összesen

Összesen

54 944

54 944

1 613

1 613

56 557

56 557

56 645

56 645

1 623

1 623

58 268

58 268

Az uniós költségvetés garantálja a tagállamok és nem tagállamok részére nyújtott hitel finanszírozásához a Bizottság back-to-back ügyleteiben felvett hiteleket – lásd még a 6. megjegyzést. Ezek a hitelfelvételek már meg vannak jelenítve kötelezettségként az uniós mérlegben – további részletek a 2.11.1. megjegyzésben. Amennyiben azonban az e hitelfelvételekre adott back-to-back kölcsönök nemteljesítővé válnának, úgy a 609/2014/EU tanácsi rendelet 14. cikke értelmében az uniós költségvetésnek kellene viselnie a meg nem fizetett összeg teljes költségét:

6.

2.11.1.

| — | az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében folyósított hitelekhez kapcsolódó hitelfelvételt kizárólag az uniós költségvetés garantálja, |
| --- | --- |

—

az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében folyósított hitelekhez kapcsolódó hitelfelvételt kizárólag az uniós költségvetés garantálja,

| — | a fizetésimérleg-eszköz keretében folyósított hitelekhez kapcsolódó hitelfelvételt kizárólag az uniós költségvetés garantálja, |
| --- | --- |

—

a fizetésimérleg-eszköz keretében folyósított hitelekhez kapcsolódó hitelfelvételt kizárólag az uniós költségvetés garantálja,

| — | az MFA-kölcsönöket először a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap fedezi (lásd a 2.4.1. megjegyzést), ezt követően az uniós költségvetés, és |
| --- | --- |

—

az MFA-kölcsönöket először a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap fedezi (lásd a 2.4.1. megjegyzést), ezt követően az uniós költségvetés, és

2.4.1.

| — | a kintlévő Euratom-kölcsönök teljes összegét először a harmadik felektől származó garanciák fedezik. A külső hitelezési összegeket a garanciaalap fedezné, amennyiben a harmadik felek garanciája nem rendezné azokat. |
| --- | --- |

—

a kintlévő Euratom-kölcsönök teljes összegét először a harmadik felektől származó garanciák fedezik. A külső hitelezési összegeket a garanciaalap fedezné, amennyiben a harmadik felek garanciája nem rendezné azokat.

A felszámolás alatt álló ESZAK által hitelfelvételből nyújtott kölcsönöket semmilyen uniós költségvetési garancia nem fedezi. Ehelyett az ilyen kölcsönöket a felszámolás alatt álló ESZAK pénzügyi eszközei fedezik – lásd a 2.4.1. megjegyzést.

2.4.1.

4.1.3.   
  Uniós finanszírozási eszközökre nyújtott garanciák

Uniós finanszírozási eszközökre nyújtott garanciák

| millió EUR |
| --- |
| | 2016.12.31. | 2015.12.31. |
| Horizont 2020 | 921 | 459 |
| Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus | 711 | 845 |
| Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (5) | 465 | 429 |
| Egyéb | 3 | 16 |
| Összesen | 2 101 | 1 749 |

millió EUR

2016.12.31.

2015.12.31.

Horizont 2020

Horizont 2020

921

921

459

459

Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus

Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus

711

711

845

845

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (5)

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (5

465

465

429

429

Egyéb

Egyéb

3

3

16

16

Összesen

Összesen

2 101

2 101

1 749

1 749

A költségvetési rendelet 140. cikkének (3) bekezdésében említettek szerint a finanszírozási eszközhöz kapcsolódó költségvetési kiadás és az EU pénzügyi felelősségvállalása semmiképpen sem haladhatja meg az adott eszközzel kapcsolatban tett költségvetési kötelezettségvállalást, ami által elkerülhetők a költségvetést terhelő függő kötelezettségek. A gyakorlatban ez azt jelenti, hogy e kötelezettségeknek vagy ellenpárja van a mérleg eszközoldalán, vagy a még nem érvényesített, fennálló költségvetési kötelezettségvállalások fedezik azokat. A fenti függő kötelezettségek nem tartalmazzák az ezen eszközökre képzett nettó pénzügyi céltartalékokat – lásd a 2.10. megjegyzést.

2.10.

4.1.4.   
  Jogi ügyek

Jogi ügyek

| millió EUR |
| --- |
| | 2016.12.31. | 2015.12.31. |
| Pénzbírságok | 1 834 | 3 951 |
| Mezőgazdaság | 1 711 | 1 377 |
| Kohézió | 3 | 3 |
| Egyéb | 600 | 795 |
| Összesen | 4 148 | 6 125 |

millió EUR

2016.12.31.

2015.12.31.

Pénzbírságok

Pénzbírságok

1 834

1 834

3 951

3 951

Mezőgazdaság

Mezőgazdaság

1 711

1 711

1 377

1 377

Kohézió

Kohézió

3

3

3

3

Egyéb

Egyéb

600

600

795

795

Összesen

Összesen

4 148

4 148

6 125

6 125

Pénzbírságok

Pénzbírságok

Ezek az összegek a versenypolitikai szabályok megsértése miatt a Bizottság által kiszabott olyan pénzbírságok, amelyek összegét a megbírságolt vállalkozások a költségvetési rendelet alkalmazási szabályai 90. cikkének (1) bekezdésében előírtak szerint előzetesen megfizették és amelyek vonatkozásában vagy fellebbezést nyújtottak be, vagy nem ismert, hogy nyújtanak-e be fellebbezést. A függő kötelezettséget az ügyre vonatkozó bírósági határozat jogerőre emelkedéséig vagy a fellebbezési időszak lejártáig fenntartják. Az előzetesen beszedett pénzbírságokon realizált kamatok az adott év gazdasági eredményében jelennek meg, továbbá kimutatásra kerülnek a függő kötelezettségek között, hogy érzékeltessék a Bizottság ezen összegekre való jogosultságának bizonytalanságát.

Amennyiben az EU elvesztené a kiszabott pénzbírságokhoz kapcsolódó ezen ügyek bármelyikét, az uniós költségvetésre semmit nem terhelnének, mivel ezeket a pénzbírságokat előzetesen fizették meg, és összegüket vagy meghatározott bankszámlákon (lásd a 2.8. megjegyzést), vagy az erre a célra létrehozott BUFI alapban tartják (lásd a 2.4.1. megjegyzést.) A pénzbírságok összegét csak azok jogerőre emelkedésekor jelenítik meg költségvetési bevételként (a költségvetési rendelet 83. cikke).

2.8.

2.4.1.

Mezőgazdaság

Mezőgazdaság

Ide a tagállamokkal szembeni, az EMGA megfelelőségi határozataihoz, valamint a vidékfejlesztés és az előcsatlakozás terén hozott pénzügyi korrekciókhoz kapcsolódó olyan függő kötelezettségek tartoznak, amelyekre vonatkozóan a Bíróság még nem hozott ítéletet. A kötelezettség végső összegének, valamint annak meghatározása, hogy sikeres fellebbezés esetén melyik év költségvetését terheli majd, az Európai Bíróság előtt még függőben lévő eljárás hosszától függ.

Kohézió

Kohézió

Ide a tagállamokkal szembeni, kohéziós politikai intézkedésekkel kapcsolatos olyan függő kötelezettségek tartoznak, amelyeknél még nem tűzték ki a szóbeli meghallgatás időpontját vagy a Bíróság még nem hozott ítéletet.

Egyéb jogi ügyek

Egyéb jogi ügyek

E megnevezés az Unióval szembeni jelenlegi kártérítési követelésekhez, egyéb jogvitákhoz és a becsült jogi költségekhez kapcsolódik. Meg kell említeni, hogy az EK-Szerződés 288. cikkének megfelelő kártérítési követelés esetében a panaszosnak kell bizonyítania a következőket: a szóban forgó intézmény kellően súlyosan megsértett valamely, az egyéneknek bizonyos jogokat biztosító jogszabályt, a panaszos által elszenvedett tényleges kárt, valamint a jogszerűtlen cselekvés és a kár közötti közvetlen ok-okozati kapcsolatot.

4.2.   FÜGGŐ KÖVETELÉSEK

FÜGGŐ KÖVETELÉSEK

| millió EUR |
| --- |
| | 2016.12.31. | 2015.12.31. |
| Kapott garanciák: | | |
| Teljesítési biztosítékok | 369 | 398 |
| Egyéb garanciák | 28 | 27 |
| Egyéb függő követelések | 34 | 48 |
| Összesen | 431 | 474 |

millió EUR

2016.12.31.

2015.12.31.

Kapott garanciák:

Kapott garanciák:

Teljesítési biztosítékok

Teljesítési biztosítékok

369

369

398

398

Egyéb garanciák

Egyéb garanciák

28

28

27

27

Egyéb függő követelések

Egyéb függő követelések

34

34

48

48

Összesen

Összesen

431

431

474

474

Teljesítési biztosítékok előírására annak biztosítása érdekében van szükség, hogy az uniós források kedvezményezettjei teljesítsék az Unióval kötött szerződésükben foglalt kötelezettségeket.

5.   KÖLTSÉGVETÉSI ÉS JOGI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

Ez a megjegyzés a költségvetési eljárásról és a jövőbeli finanszírozási igényekről, nem pedig a 2016. december 31-én meglévő kötelezettségekről nyújt tájékoztatást.

A tagállamok által elfogadott többéves pénzügyi keret meghatározza a programokat, valamint megállapítja a fejezetek kötelezettségvállalási előirányzataira vonatkozó felső határokat és a kifizetési előirányzatok összegét, amelyeken belül a tagállamok költségvetési és jogi kötelezettségvállalásokat tehetnek, és végső soron kifizetéseket hajthatnak végre egy hétéves időszak alatt – lásd az 1.1. táblázatot a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések megjegyzéseiben.

1.1.

A többéves pénzügyi keret felső határait a Tanács fogadta el (vagyis a tagállamok), az Európai Parlament hozzájárulásával, és a KAP finanszírozásáról szóló 1306/2013/EU rendelet 16. cikke közvetlen kapcsolatot teremt az EMGA-kiadások éves felső határa és a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet között. Az Európai Parlament és a Tanács elfogadta továbbá az EMGA-kiadásokra vonatkozó jogalapokat, amelyek a 2014–2020-as időszak egészére meghatározzák a tagállamonkénti kiadásokat.

A jogi kötelezettségvállalások aláírt programoknak, projekteknek, megállapodásoknak vagy szerződéseknek felelnek meg, így az EU-ra nézve jogilag kötelező érvényűek. A jogi kötelezettségvállalás az az aktus, amellyel az engedélyezésre jogosult tisztviselő olyan (EU-s) kötelezettségeket vállal vagy állapít meg, amelyek költséget eredményeznek (a költségvetési rendelet 85. cikke).

A költségvetési kötelezettségvállalás elvben megelőzi a jogi kötelezettségvállalást, néhány többéves programnál/projektnél azonban fordítva történik: a vonatkozó költségvetési kötelezettségvállalást több éves részletben teszik meg több év alatt, amennyiben az alap-jogiaktus így rendelkezik. A kohézió területén például a közös rendelkezésekről szóló rendelet (CPR, 1303/2013/EU rendelet) 76. cikke úgy rendelkezik, hogy a programot jóváhagyó bizottsági határozat képezi a költségvetési rendelet szerinti jogi kötelezettségvállalást, de az Unió a költségvetési kötelezettségeket az egyes programok vonatkozásában a 2014. január 1. és 2020. december 31. közötti időszakban minden alap tekintetében éves részletekben vállalja. Más jogalapok hasonló rendelkezéseket tartalmazhatnak. Ezért előfordulhatnak olyan összegek, amelyek kifizetésére az EU jogi kötelezettséget vállalt, ám a költségvetési kötelezettségvállalást még nem tette meg – lásd az 5.2. és 5.3. megjegyzést.

5.2.

5.3.

Amennyiben a költségvetési kötelezettségvállalást megtették, de a későbbi kifizetéseket még nem teljesítették, a fennálló kötelezettségvállalás összegét „Reste à Liquider”-nek (RAL) hívják. Ez olyan – gyakran többéves – programok vagy projektek esetében fordulhat elő, amelyeket aláírtak, de még nem hajtottak végre (teljes mértékben), vagyis amelyek jövőbeli évekre vonatkozó kifizetési kötelezettséget jelentenek. A kifizetetlen teljes összeg (RAL) egy részét már érvényesítették, és az a mérlegben kötelezettségként van megjelenítve (lásd a 2.12. és 2.13. megjegyzést). E kiadásokat a kapott költségtérítési igények/számlák és – amennyiben az EU-t még nem értesítették az igényekről – a programok vagy projektek becsült végrehajtása alapján számítják ki; lásd az 5.1. megjegyzést. Amint a RAL-hoz kapcsolódó kifizetéseket 2016. december 31-e után teljesítik, a kötelezettséget többé nem jelenítik meg a mérlegben. A RAL még nem érvényesített részét nem a kötelezettségek között, hanem helyette az alábbiakban tüntetjük fel.

2.12.

2.13.

5.1.

Az alábbi közzétételek ezért olyan 2016. december 31-i összegeket jelentenek, amelyek kifizetésére az EU szerződéses megállapodások teljesítése alapján kötelezettséget vállalt és amelyeket következésképpen jövőbeli uniós költségvetésekből szándékozik finanszírozni.

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2016.12.31. | 2015.12.31. |
| Még nem érvényesített, fennálló költségvetési kötelezettségvállalások | 5.1 | 189 881 | 177 477 |
| A hatályos többéves pénzügyi keret szerinti, megosztott irányítás alá tartozó jogi kötelezettségvállalások, amelyek végrehajtása folyamatban van | 5.2 | 276 351 | 338 755 |
| Jelentős jogi kötelezettségvállalások egyéb területeken | 5.3 | 22 275 | 19 098 |
| Összesen | | 488 507 | 535 329 |

millió EUR

Megjegyzés

2016.12.31.

2015.12.31.

Még nem érvényesített, fennálló költségvetési kötelezettségvállalások

Még nem érvényesített, fennálló költségvetési kötelezettségvállalások

5.1

5.1

189 881

189 881

177 477

177 477

A hatályos többéves pénzügyi keret szerinti, megosztott irányítás alá tartozó jogi kötelezettségvállalások, amelyek végrehajtása folyamatban van

A hatályos többéves pénzügyi keret szerinti, megosztott irányítás alá tartozó jogi kötelezettségvállalások, amelyek végrehajtása folyamatban van

5.2

5.2

276 351

276 351

338 755

338 755

Jelentős jogi kötelezettségvállalások egyéb területeken

Jelentős jogi kötelezettségvállalások egyéb területeken

5.3

5.3

22 275

22 275

19 098

19 098

Összesen

Összesen

488 507

488 507

535 329

535 329

5.1.   MÉG NEM ÉRVÉNYESÍTETT, FENNÁLLÓ KÖLTSÉGVETÉSI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

MÉG NEM ÉRVÉNYESÍTETT, FENNÁLLÓ KÖLTSÉGVETÉSI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

| millió EUR |
| --- |
| | 2016.12.31. | 2015.12.31. |
| Még nem érvényesített, fennálló költségvetési kötelezettségvállalások | 189 881 | 177 477 |

millió EUR

2016.12.31.

2015.12.31.

Még nem érvényesített, fennálló költségvetési kötelezettségvállalások

Még nem érvényesített, fennálló költségvetési kötelezettségvállalások

189 881

189 881

177 477

177 477

A fent kimutatott összeg a fennálló költségvetési kötelezettségvállalások (RAL, „Reste à Liquider”) 238 759 millió EUR-s összegének és azoknak a kapcsolódó összegeknek a különbsége, amelyeket a mérlegben kötelezettségként, az eredménykimutatásban pedig kiadásként tüntettek fel. A költségvetés fennálló kötelezettségvállalásai azok az összegek, amelyeket még nem fizettek ki és/vagy amelyek esetében a kötelezettségvállalást nem vonták vissza. Amint az már kifejtettük, ez a többéves programok létezésének rendes következménye.

Megjegyzendő, hogy a 2016. december 31-én kintlévő előfinanszírozási előlegek 45,5 milliárd EUR-t tettek ki (lásd a 2.5. megjegyzést). Ez olyan költségvetési kötelezettségvállalásokat jelent, amelyeket – a RAL-t csökkentve – már kifizettek, de amelyeknél az összegeket mindaddig az EU tulajdonának és nem a kedvezményezetthez tartozónak tekintik, amíg a szerződéses kötelezettségvállalások nem teljesülnek. Ezért ezek a fent közzétett RAL-hoz hasonlóan még nincsenek érvényesítve.

2.5.

5.2.   A HATÁLYOS TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET SZERINTI, MEGOSZTOTT IRÁNYÍTÁS ALÁ TARTOZÓ JOGI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK, AMELYEK VÉGREHAJTÁSA FOLYAMATBAN VAN

A HATÁLYOS TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET SZERINTI, MEGOSZTOTT IRÁNYÍTÁS ALÁ TARTOZÓ JOGI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK, AMELYEK VÉGREHAJTÁSA FOLYAMATBAN VAN

| millió EUR |
| --- |
| Alap | A 2014–2020-as időszakra vonatkozó pénzügyi keret (A) | Aláírt jogi kötelezettségvállalások (B) | Költségvetési kötelezettségvállalások (C) | Kötelezettségvállalás visszavonása (D) | A többéves pénzügyi keret szerint rendelkezésre álló költségvetés (=A–C) | Költségvetési kötelezettségvállalásokkal csökkentett jogi kötelezettségvállalások (=B–C+D) |
| Európai Regionális Fejlesztési Alap és Kohéziós Alap | 262 058 | 262 058 | 102 172 | — | 159 886 | 159 886 |
| Európai Szociális Alap | 91 991 | 91 991 | 38 418 | — | 53 573 | 53 573 |
| A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap | 3 814 | 3 814 | 1 570 | — | 2 244 | 2 244 |
| 1B. ALFEJEZET: KOHÉZIÓS POLITIKAI ALAPOK | 357 862 | 357 862 | 142 160 | — | 215 702 | 215 702 |
| Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap | 99 348 | 99 348 | 42 064 | — | 57 284 | 57 284 |
| Európai Tengerügyi és Halászati Alap | 5 749 | 5 749 | 2 392 | — | 3 358 | 3 358 |
| 2. FEJEZET: TERMÉSZETI ERŐFORRÁSOK | 105 097 | 105 097 | 44 455 | — | 60 641 | 60 641 |
| Menekültügyi és Migrációs Alap | 3 607 | 1 977 | 1 970 | — | 1 637 | 7 |
| Belső Biztonsági Alap | 2 195 | 981 | 981 | — | 1 214 | 0 |
| 3. FEJEZET: BIZTONSÁG ÉS UNIÓS POLGÁRSÁG | 5 802 | 2 958 | 2 951 | — | 2 851 | 7 |
| Összesen | 468 761 | 465 917 | 189 566 | — | 279 195 | 276 351 |

millió EUR

Alap

A 2014–2020-as időszakra vonatkozó pénzügyi keret (A)

Aláírt jogi kötelezettségvállalások (B)

Költségvetési kötelezettségvállalások (C)

Kötelezettségvállalás visszavonása (D)

A többéves pénzügyi keret szerint rendelkezésre álló költségvetés (=A–C)

Költségvetési kötelezettségvállalásokkal csökkentett jogi kötelezettségvállalások (=B–C+D)

Európai Regionális Fejlesztési Alap és Kohéziós Alap

Európai Regionális Fejlesztési Alap és Kohéziós Alap

262 058

262 058

102 172

—

159 886

159 886

Európai Szociális Alap

Európai Szociális Alap

91 991

91 991

38 418

—

53 573

53 573

A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap

A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap

3 814

3 814

1 570

—

2 244

2 244

1B. ALFEJEZET: KOHÉZIÓS POLITIKAI ALAPOK

1B. ALFEJEZET: KOHÉZIÓS POLITIKAI ALAPOK

357 862

357 862

357 862

357 862

142 160

142 160

—

215 702

215 702

215 702

215 702

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap

99 348

99 348

42 064

—

57 284

57 284

Európai Tengerügyi és Halászati Alap

Európai Tengerügyi és Halászati Alap

5 749

5 749

2 392

—

3 358

3 358

2. FEJEZET: TERMÉSZETI ERŐFORRÁSOK

2. FEJEZET: TERMÉSZETI ERŐFORRÁSOK

105 097

105 097

105 097

105 097

44 455

44 455

—

60 641

60 641

60 641

60 641

Menekültügyi és Migrációs Alap

Menekültügyi és Migrációs Alap

3 607

1 977

1 970

—

1 637

7

Belső Biztonsági Alap

Belső Biztonsági Alap

2 195

981

981

—

1 214

0

3. FEJEZET: BIZTONSÁG ÉS UNIÓS POLGÁRSÁG

3. FEJEZET: BIZTONSÁG ÉS UNIÓS POLGÁRSÁG

5 802

5 802

2 958

2 958

2 951

2 951

—

2 851

2 851

7

7

Összesen

Összesen

468 761

468 761

465 917

465 917

189 566

189 566

—

279 195

279 195

276 351

276 351

Ezek olyan jogi kötelmek, amelyek kifizetésére az EU a megosztott irányításhoz kapcsolódó operatív programok elfogadásakor kötelezettséget vállalt. A Bizottság operatív programot jóváhagyó határozata képezi a költségvetési rendelet 84. cikke szerinti finanszírozási határozatot, és – az érintett tagállam értesítése után – az említett rendelet szerinti jogi kötelezettségvállalást.

Az európai strukturális és beruházási alapokra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról szóló rendelet 76. cikke kimondja:

„Az Unió költségvetési kötelezettségvállalásait az egyes programok vonatkozásában a 2014. január 1. és 2020. december 31. közötti időszakban minden alap tekintetében éves részletekben teljesítik. A teljesítménytartalékhoz kötődő költségvetési kötelezettségvállalásokat minden programban a program maradék pénzügyi keretétől elkülönítve kell megtenni.”

A fenti táblázat a teljes többéves pénzügyi kerettel indul (A oszlop) és a költségvetési kötelezettségvállalással még nem fedezett jogi kötelezettségvállalásokat, valamint tájékoztatásképpen a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretben (1B. alfejezet, 2. és 3. fejezet) előirányzott felső határokból még megtehető kötelezettségvállalások maximális összegét mutatja. E jogi kötelezettségvállalások tehát azokat a fennálló összegeket jelentik, amelyek 2016. december 31-ét követő kifizetésére az EU kötelezettséget vállalt. A B oszlop a Bizottság által év végéig tett jogi kötelezettségvállalásokat, a C oszlop pedig az e jogi kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódóan év végén rendelkezésre bocsátott költségvetési kötelezettségvállalásokat mutatja. 2016. december 31-én semmilyen kötelezettségvállalást nem vontak vissza (D oszlop).

5.3.   JELENTŐS JOGI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK EGYÉB TERÜLETEKEN

JELENTŐS JOGI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK EGYÉB TERÜLETEKEN

| millió EUR |
| --- |
| | 2016.12.31. | 2015.12.31. |
| Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz | 13 799 | 10 051 |
| Kopernikusz | 2 393 | 2 939 |
| ITER | 1 891 | 2 022 |
| Galileo | 523 | 124 |
| Halászati megállapodások | 247 | 373 |
| Működésilízing-kötelezettségvállalások | 2 419 | 2 511 |
| Egyéb szerződéses kötelezettségvállalások | 1 003 | 1 079 |
| Összesen | 22 275 | 19 098 |

millió EUR

2016.12.31.

2015.12.31.

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz

13 799

13 799

10 051

10 051

Kopernikusz

Kopernikusz

2 393

2 393

2 939

2 939

ITER

ITER

1 891

1 891

2 022

2 022

Galileo

Galileo

523

523

124

124

Halászati megállapodások

Halászati megállapodások

247

247

373

373

Működésilízing-kötelezettségvállalások

Működésilízing-kötelezettségvállalások

2 419

2 419

2 511

2 511

Egyéb szerződéses kötelezettségvállalások

Egyéb szerződéses kötelezettségvállalások

1 003

1 003

1 079

1 079

Összesen

Összesen

22 275

22 275

19 098

19 098

Ezek az összegek azokat a hosszú távú jogi kötelezettségvállalásokat jelentik, amelyeket az év végéig még nem fedeztek kötelezettségvállalási előirányzatokkal a költségvetésben. Ezeket a kötelező érvényű kötelmeket a jövőben viszik majd be a költségvetésbe és fizetik ki éves részletekben.

A költségvetési rendelet 85. cikkének (4) bekezdése szerint egyes fontos programok (lásd alább) végrehajthatók éves részletekben. Ez lehetővé teszi az EU számára, hogy az egy adott évben rendelkezésre álló kötelezettségvállalási előirányzatokat meghaladóan tegyen jogi kötelezettségvállalásokat (támogatási megállapodásokat, hatáskör-átruházási megállapodásokat és közbeszerzési szerződéseket írjon alá). A hatályos többéves pénzügyi keret teljes allokációjának jelentős összegét ezért már leköthették. Ez különösen az alábbi programokra vonatkozik:

| — | Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz, |
| --- | --- |

—

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz,

| — | Kopernikusz, |
| --- | --- |

—

Kopernikusz,

| — | ITER, és |
| --- | --- |

—

ITER, és

| — | Galileo. |
| --- | --- |

—

Galileo.

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz

Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz pénzügyi támogatást nyújt a transzeurópai hálózatokhoz annak érdekében, hogy támogassa a közös érdekű projekteket a közlekedés, a távközlés és az energetikai infrastruktúra ágazatában. A CEF program jogi kötelezettségvállalásai a CEF-Közlekedés tekintetében a 2014-től 2020-ig, a CEF-Energetika tekintetében pedig a 2014-től 2021-ig tartó időszakot fedik le. E kötelezettségvállalások jogalapja az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, a 913/2010/EU rendelet módosításáról és a 680/2007/EK és 67/2010/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) szóló, 2013. december 11-i 1316/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 348., 2013.12.20.), amelynek 19. cikke rendelkezik az éves részletek alkalmazásáról.

Kopernikusz

Kopernikusz

A Kopernikusz az Unió Föld-megfigyelési programja – lásd a 2.2. megjegyzést is. E kötelezettségvállalásokat a 2020-ig tartó időszakra tették. A Bizottság a 2014. április 3-i 377/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 122., 2014.4.24., 44. o.) alapján hatáskör-átruházási megállapodást írt alá az Európai Űrügynökséggel (ESA), az EUMETSAT-tal és a Középtávú Időjárás Előrejelzések Európai Központjával. A 377/2014/EU rendelet 8. cikke engedélyezi az éves részletek alkalmazását.

2.2.

ITER – Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor

ITER – Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor

E kötelezettségvállalások az ITER-létesítmények jövőbeli finanszírozási igényeinek 2021-ig tartó fedezésére szolgálnak. Az EU (Euratom) ITER International javára nyújtott hozzájárulását – a tagállamoktól és Svájctól érkező hozzájárulásokat is beleértve – a „Fusion for Energy” ügynökségen keresztül biztosítja. E kötelezettségvállalások alapja a Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás létrehozásáról és részére kedvezmények nyújtásáról szóló 2007/198/Euratom határozat módosításáról szóló, 2013. december 13-i 2013/791/Euratom tanácsi határozat, amely engedélyezi az éves részletek alkalmazását. Az ITER-t a következők érdekében hozták létre: az ITER létesítményeinek igazgatása és azok kiaknázásának ösztönzése; annak elősegítése, hogy a közvélemény megértse és elfogadja a fúziós energiát; valamint egyéb, célja eléréséhez szükséges tevékenységek végzése. Az ITER az EU-t, Kínát, Indiát, Oroszországot, Dél-Koreát, Japánt és az Amerikai Egyesült Államokat foglalja magában.

Galileo

Galileo

Ezeket az összegeket az európai navigációs műholdrendszer kiépítését célzó Galileo programra kötötték le – lásd a 2.2. megjegyzést is. E kötelezettségvállalásokat a 2020-ig tartó időszakra tették. A Bizottság a 2013. december 11-i 1285/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 347., 2013.12.20., 1. o.) alapján hatáskör-átruházási megállapodást írt alá az ESA-val. Az 1285/2013/EU rendelet 9. cikke engedélyezi az éves részletek alkalmazását.

2.2.

Halászati megállapodások

Halászati megállapodások

E kötelezettségvállalások a harmadik országokkal 2020-ig a nemzetközi halászati megállapodások keretében végrehajtott műveletekre szólnak. E kötelezettségvállalások alapja az egyes harmadik országokra vonatkozó tanácsi határozatok (így például az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti, az Európai Közösség és a Zöld-foki Köztársaság között létrejött halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről szóló, 2015. október 5-i (EU) 2015/1984 tanácsi határozat [HL L 277., 2015. október 22.]). Ezek olyan meghatározott nemzetközi megállapodások, amelyek többéves jogokat és kötelezettségeket vonnak maguk után.

Működésilízing-kötelezettségvállalások

Működésilízing-kötelezettségvállalások

Az e lízingszerződések hátralévő futamideje alatt az alapul szolgáló szerződések alapján kifizetendő kötelezettségvállalások minimális összegei a következők:

| millió EUR |
| --- |
| | Jövőben fizetendő összegek |
| | 1 éven belül | 1–5 év között | 5 éven túl | Összesen |
| Épületek | 373 | 1 085 | 944 | 2 402 |
| IT-anyagok és egyéb felszerelések | 7 | 10 | 0 | 17 |
| Összesen | 380 | 1 095 | 944 | 2 419 |

millió EUR

Jövőben fizetendő összegek

1 éven belül

1–5 év között

5 éven túl

Összesen

Épületek

Épületek

373

373

1 085

1 085

944

944

2 402

2 402

IT-anyagok és egyéb felszerelések

IT-anyagok és egyéb felszerelések

7

7

10

10

0

0

17

17

Összesen

Összesen

380

380

1 095

1 095

944

944

2 419

2 419

Egyéb szerződéses kötelezettségvállalások

Egyéb szerződéses kötelezettségvállalások

Az e megnevezésben feltüntetett összegek a szerződések időszaka alatt kifizetendő kötelezettségvállalások összegének felelnek meg. Az itt feltüntetett legjelentősebb összeg az Európai Parlament ingatlanszerződéseihez kapcsolódik (276 millió EUR).

6.   PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS

Az EU pénzügyi kockázatkezelésére vonatkozó alábbi megállapítások a következőkhöz kapcsolódnak:

| — | az Európai Bizottság által pénzügyi támogatásra vonatkozóan végzett forrásbevonási és hitelezési tevékenységek a következőkön keresztül: európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus, fizetésimérleg-eszköz, makroszintű pénzügyi támogatás és a felszámolás alatt álló ESZAK, |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottság által pénzügyi támogatásra vonatkozóan végzett forrásbevonási és hitelezési tevékenységek a következőkön keresztül: európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus, fizetésimérleg-eszköz, makroszintű pénzügyi támogatás és a felszámolás alatt álló ESZAK,

| — | a Bizottság által az uniós költségvetés végrehajtása érdekében lefolytatott pénztárkezelési műveletek, ideértve a pénzbírságok kézhezvételét is, |
| --- | --- |

—

a Bizottság által az uniós költségvetés végrehajtása érdekében lefolytatott pénztárkezelési műveletek, ideértve a pénzbírságok kézhezvételét is,

| — | költségvetési garanciákra vonatkozó alapokban tartott eszközök: a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap és az ESBA-garanciaalap, és |
| --- | --- |

—

költségvetési garanciákra vonatkozó alapokban tartott eszközök: a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap és az ESBA-garanciaalap, és

| — | a költségvetésből támogatott finanszírozási eszközök. |
| --- | --- |

—

a költségvetésből támogatott finanszírozási eszközök.

6.1.   A KOCKÁZATOK TÍPUSAI

A KOCKÁZATOK TÍPUSAI

A piaci kockázat annak a kockázata, hogy a piaci árak változásai miatt a pénzügyi instrumentum valós értéke vagy jövőbeli cash flow-i ingadozni fognak. A piaci kockázat nem csak a veszteségi potenciált, hanem a nyereségi potenciált is megtestesíti. Magában foglalja a devizakockázatot, a kamatlábkockázatot és egyéb árkockázatot (az EU-nak nincs egyéb jelentős árkockázata).

piaci kockázat

a devizakockázatot, a kamatlábkockázatot és egyéb árkockázatot

| 1. | A devizakockázat annak a kockázata, hogy az Unió műveleteit vagy befektetéseinek értékét az árfolyamváltozások befolyásolni fogják. Ez a kockázat az egyik deviza árának egy másikhoz képest történő változásából ered. |
| --- | --- |

1.

A devizakockázat annak a kockázata, hogy az Unió műveleteit vagy befektetéseinek értékét az árfolyamváltozások befolyásolni fogják. Ez a kockázat az egyik deviza árának egy másikhoz képest történő változásából ered.

devizakockázat

| 2. | A kamatlábkockázat az értékpapírok – különösen a kötvények – értékcsökkenésének lehetősége, amely a kamatláb-emelkedésből ered. Általában a magasabb kamatlábak miatt a fix kamatozású kötvények ára csökken, és fordítva. |
| --- | --- |

2.

A kamatlábkockázat az értékpapírok – különösen a kötvények – értékcsökkenésének lehetősége, amely a kamatláb-emelkedésből ered. Általában a magasabb kamatlábak miatt a fix kamatozású kötvények ára csökken, és fordítva.

kamatlábkockázat

A hitelkockázat annak a veszteségnek a kockázata, hogy valamely adós/hitelfelvevő nem fizeti a kölcsönt vagy más hitelkeretet (akár a főösszeget, akár a kamatot, vagy egyiket sem), illetve elmulasztja valamely szerződéses kötelezettsége teljesítését. A nemteljesítésnek minősülő események magukban foglalják a visszafizetések késedelmét, a hitelfelvételi visszafizetések átalakítását, valamint a csődöt.

hitelkockázat

A likviditási kockázat valamely eszköz értékesítésének nehézségéből eredő kockázat, például az a kockázat, hogy veszteség elkerülése vagy kötelezettség teljesítése érdekében egy adott értékpapírt vagy eszközt nem lehet elég gyorsan értékesíteni.

likviditási kockázat

6.2.   KOCKÁZATKEZELÉSI POLITIKÁK

KOCKÁZATKEZELÉSI POLITIKÁK

Az uniós költségvetés végrehajtása során egyre inkább az operatív programok finanszírozási eszközeinek alkalmazására támaszkodnak. A hagyományos költségvetés-végrehajtási módhoz képest – amely vissza nem térítendő és más támogatások nyújtására terjed ki – ezen új megközelítés mögött álló alapvető koncepció az, hogy a költségvetésből finanszírozási eszközök révén felhasznált minden egyes euróból a tőkeáttételi hatásnak köszönhetően a végső kedvezményezett több mint 1 eurót kap pénzügyi támogatásként. Az uniós költségvetés e felhasználása maximalizálja a rendelkezésre álló források hatását. Az érintett összegekkel kapcsolatos további információk a 2.4.1. megjegyzésben szerepelnek.

2.4.1.

A legtöbb finanszírozási eszköz közös jellemzője, hogy a végrehajtást vagy az EBB csoporthoz (azon belül is az EBA-hoz), vagy a Bizottság és a pénzügyi intézmény közötti megállapodás alapján más pénzügyi intézményhez delegálják. Az e pénzügyi intézményekkel aláírt megállapodások szigorú feltételeket és kötelezettségeket tartalmaznak a közvetítőkre nézve annak biztosítása érdekében, hogy az uniós pénzösszegeket megfelelően kezelik és szabályszerűen tesznek róluk jelentést. Azt követően, hogy az eszközök egyikére pénzügyi hozzájárulást vállalnak, a pénzeszközöket átutalják a pénzügyi intézmény speciálisan e célra létrehozott bankszámlájára (vagyis vagyonkezelői számlára). A szóban forgó eszköztől függően a pénzügyi intézmény a vagyonkezelői számlán lévő pénzeszközöket felhasználhatja kölcsönök nyújtására, adósságinstrumentumok kibocsátására, tőkeinstrumentumokba való befektetésre vagy a garancia-lehívások fedezésére. Általános szabályként a finanszírozási eszközökből származó bevételeket vissza kell fizetni az uniós költségvetésbe.

Az e finanszírozási eszközökkel kapcsolatos kockázat az alapul szolgáló megállapodásokban jelzett felső határra korlátozódik, amely az eszközre vonatkozóan a költségvetésbe bevitt összeg. Mivel a Bizottság e kockázatok kapcsán gyakran viseli az „első veszteségviselő rész”-t, és ezen eszközök célja a kockázatosabb kedvezményezettek (akik nehezen tudnak csak forráshoz jutni kereskedelmi hitelezőktől) finanszírozása, ezért valószínű, hogy valamilyen veszteség elő fog fordulni az uniós költségvetésre nézve.

Pénzügyi instrumentumok értékelése

Pénzügyi instrumentumok értékelése

A pénzügyi eszközök és kötelezettségek alábbi csoportjait nem valós értéken értékelik: pénzeszköz és pénzeszköz-egyenértékesek, kölcsönök, visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések, hitelfelvételek és amortizált bekerülési értéken értékelt egyéb pénzügyi kötelezettségek. Az említett pénzügyi eszközök és kötelezettségek könyv szerinti értékét valós értékük észszerű közelítésének tekintik.

Pénzügyi támogatásra vonatkozó forrásbevonási és hitelezési tevékenységek

Pénzügyi támogatásra vonatkozó forrásbevonási és hitelezési tevékenységek

A forrásbevonási és hitelezési műveleteket, valamint a kapcsolódó pénztárkezelést az Unió adott esetben a vonatkozó tanácsi és európai parlamenti határozatokkal és a belső iránymutatásokkal összhangban hajtja végre. Az érintett operatív egységek kidolgozták és használják a hitelfelvétellel, kölcsönökkel, pénztárkezeléssel és hasonló speciális területekkel kapcsolatos írott eljárási szabályzatokat. Általános szabályként nem folyik kamatláb- vagy devizaárfolyam-változás kompenzálására irányuló tevékenység (fedezeti tevékenység), mivel a hitelezési műveletek finanszírozása általában viszonossági fizetési megállapodás alapján (back-to-back) történik, amely így nem eredményez nyitott kamatláb- vagy devizapozíciókat. A „back-to-back” alkalmazását rendszeresen ellenőrzik.

Pénztárkezelés

Pénztárkezelés

A bizottsági pénztárkezelési műveletek irányításának szabályait és alapelveit a (804/2016/EU, Euratom tanácsi rendelettel módosított) 609/2014/EU, Euratom tanácsi rendelet, valamint a költségvetési rendelet és annak alkalmazási szabályai rögzítik.

A fenti rendeletek eredményeképpen a következő főbb alapelvek alkalmazandók:

| — | A saját forrásokat a tagállamok a Bizottság nevében a kincstárnál vagy a nemzeti központi banknál e célra nyitott számlára fizetik be. A Bizottság a fenti számlákat kizárólag készpénzigényei fedezésére használhatja. |
| --- | --- |

—

A saját forrásokat a tagállamok a Bizottság nevében a kincstárnál vagy a nemzeti központi banknál e célra nyitott számlára fizetik be. A Bizottság a fenti számlákat kizárólag készpénzigényei fedezésére használhatja.

| — | A tagállamok a saját forrásokat saját nemzeti valutájukban fizetik be, míg a Bizottság általában euróban teljesíti kifizetéseit. |
| --- | --- |

—

A tagállamok a saját forrásokat saját nemzeti valutájukban fizetik be, míg a Bizottság általában euróban teljesíti kifizetéseit.

| — | A Bizottság nevében nyitott bankszámlák esetében nem engedélyezett a fedezet túllépése. Ez a korlátozás nem vonatkozik a Bizottság sajátforrás-számlájára az uniós tanácsi rendeletek és határozatok szerint nyújtott vagy garantált kölcsönök nemteljesítése esetén, valamint bizonyos feltételek mellett, amennyiben a készpénzigények meghaladják a számlaköveteléseket. |
| --- | --- |

—

A Bizottság nevében nyitott bankszámlák esetében nem engedélyezett a fedezet túllépése. Ez a korlátozás nem vonatkozik a Bizottság sajátforrás-számlájára az uniós tanácsi rendeletek és határozatok szerint nyújtott vagy garantált kölcsönök nemteljesítése esetén, valamint bizonyos feltételek mellett, amennyiben a készpénzigények meghaladják a számlaköveteléseket.

| — | Az eurótól eltérő pénznemben vezetett bankszámlákon tartott pénzeszközöket vagy az ugyanabban a pénznemben teljesítendő kifizetésekre használják, vagy időközönként átváltják euróra. |
| --- | --- |

—

Az eurótól eltérő pénznemben vezetett bankszámlákon tartott pénzeszközöket vagy az ugyanabban a pénznemben teljesítendő kifizetésekre használják, vagy időközönként átváltják euróra.

A saját források számlái mellett a Bizottság a kifizetések végrehajtása és a tagállami költségvetési hozzájárulástól különböző összegek fogadása céljából egyéb bankszámlákat is nyit központi és kereskedelmi bankoknál.

A pénztári és kifizetési műveletek nagymértékben automatizáltak és modern informatikai rendszereken alapulnak. A költségvetési rendelettel, a Bizottság belsőkontroll-normáival és az ellenőrzési alapelvekkel összhangban a rendszerbiztonság garantálása és a feladatok szétválasztása érdekében egyedi eljárásokat alkalmaznak.

A Bizottság pénztárkezelési és kifizetési műveleteinek irányítását írásos iránymutatások és eljárások szabályozzák azzal a céllal, hogy korlátozzák a működési és pénzügyi kockázatokat, valamint megfelelő szintű ellenőrzést biztosítsanak. Ezen iránymutatások és eljárások különböző működési területeket fednek le (például: kifizetések végrehajtása és készpénzkezelés, cash flow előrejelzés, üzletmenet-folytonosság stb.), az ezeknek való megfelelést pedig rendszeresen ellenőrzik. Ezenfelül a Költségvetési Főigazgatóság és a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság információkat cserél a kockázatkezelésről és a bevált módszerekről.

Pénzbírságok

Pénzbírságok

Előzetesen beszedett pénzbírságok: betétek

Előzetesen beszedett pénzbírságok: betétek

A 2010 előtt beérkezett összegek a kifejezetten az előzetesen beszedett pénzbírságok letétbe helyezésére kiválasztott kereskedelmi bankoknál vezetett bankszámlákon maradnak. A bankok kiválasztása a költségvetési rendeletben meghatározott közbeszerzési eljárásoknak megfelelően történik. A pénzeszközök adott bankoknál való elhelyezését a hitelminősítési követelményeket, valamint a partner tőkéjével arányosan elhelyezhető pénzeszközök összegét meghatározó belső kockázatkezelési politika szabja meg. Meghatározzák és értékelik a pénzügyi és működési kockázatot, továbbá rendszeresen ellenőrzik a belső iránymutatásoknak és eljárásoknak való megfelelést.

Előzetesen beszedett pénzbírságok: BUFI portfólió

Előzetesen beszedett pénzbírságok: BUFI portfólió

A 2010-től kezdődően kiszabott és előzetesen beszedett pénzbírságokat egy külön erre a célra létrehozott alapba (BUFI) fektetik be. Az alap fő célja a pénzügyi piacokkal összefüggő kockázatok csökkentése, valamint – egységes módon számított garantált hozamai révén – a megbírságolt jogalanyok egyenlő bánásmódjának biztosítása. Az előzetesen beszedett pénzbírságok alapjának vagyonkezelését a Bizottság végzi a vagyonkezelésre vonatkozó belső iránymutatásnak megfelelően. Az érintett operatív egységek kidolgozták és használják a meghatározott területekkel, például a pénztárkezeléssel kapcsolatos eljárási szabályzatokat. Meghatározzák és értékelik a pénzügyi és működési kockázatot, továbbá rendszeresen ellenőrzik a belső iránymutatásoknak és eljárásoknak való megfelelést.

A vagyonkezelési tevékenységek célkitűzései közé tartozik, hogy a Bizottság javára előzetesen befizetett pénzbírságokat a következőképpen fektessék be:

| a) | szükség esetén biztosítsák a pénzeszközökhöz való könnyű hozzáférést; ugyanakkor |
| --- | --- |

a)

szükség esetén biztosítsák a pénzeszközökhöz való könnyű hozzáférést; ugyanakkor

| b) | arra törekedjenek, hogy a szokásos feltételek mellett olyan nyereséget érjenek el, amely átlagosan a BUFI referenciahozama mínusz a felmerült költségek összegének felel meg, miközben megőrzik a pénzbírságok nominális összegét. |
| --- | --- |

b)

arra törekedjenek, hogy a szokásos feltételek mellett olyan nyereséget érjenek el, amely átlagosan a BUFI referenciahozama mínusz a felmerült költségek összegének felel meg, miközben megőrzik a pénzbírságok nominális összegét.

A befektetések alapjában véve az alábbi kategóriákra korlátozódnak: az euróövezet központi bankjainál, euróövezeti államadósság-ügynökségeknél, teljes mértékben állami tulajdonú vagy államilag garantált bankoknál vagy szupranacionális intézményeknél lekötött betétek; valamint szuverén vagy szupranacionális intézmények által kibocsátott kötvények, kincstárjegyek és letéti jegyek.

Bankgaranciák

Bankgaranciák

A Bizottság jelentős összegű, pénzügyi intézmények által kibocsátott garanciákkal is rendelkezik. Ezek a garanciák az uniós versenyszabályokat megsértő vállalkozásokra kiszabott pénzbírságokhoz kapcsolódnak (lásd a 2.6.1.2. megjegyzést). A garanciákat a megbírságolt vállalkozások nyújtják a pénzbírságok előzetes megfizetésének alternatívájaként. A garanciákat a belső kockázatkezelési politikának megfelelően kezelik. Meghatározzák és értékelik a pénzügyi és működési kockázatot, továbbá rendszeresen ellenőrzik a belső iránymutatásoknak és eljárásoknak való megfelelést.

2.6.1.2.

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

A garanciaalap vagyonkezelésének szabályait és alapelveit a Bizottság és az EBB közötti, 1994. november 25-én kelt egyezmény, valamint annak 1996. szeptember 17–23-i, 2002. május 8-i, 2008. február 25-i és 2010. november 9-i módosítása rögzíti. Ez a garanciaalap kizárólag euróban működik. A devizakockázatok elkerülése érdekében kizárólag e pénznemben hajt végre befektetéseket. A vagyonkezelés a pénzügyi tevékenységekre vonatkozó hagyományos óvatossági elven alapul. Kiemelt figyelmet kell fordítani a kockázatcsökkentésre, valamint annak biztosítására, hogy a vagyonkezelés alá tartozó eszközök likviditási és átruházhatósági foka optimális legyen, figyelembe véve a lefedett kötelezettségvállalásokat.

ESBA-garanciaalap

ESBA-garanciaalap

Az ESBA-garanciaalapot a 2015. június 25-i (EU) 2015/1017 európai parlamenti és tanácsi rendelet hozta létre. Az alap eszközkezelésére vonatkozó szabályokat és elveket a 2016. január 21-i C(2016)165 bizottsági határozat tartalmazza. A kezelt eszközöknek elegendő likviditást kell biztosítaniuk a garancia esetleges lehívása esetére, ugyanakkor nagy fokú biztonság és stabilitás fenntartása mellett optimális hozam- és kockázati szint kialakítását célozzák.

6.3.   DEVIZAKOCKÁZAT

DEVIZAKOCKÁZAT

Az EU pénzügyi instrumentumokból eredő devizakockázati kitettsége év végén – nettó helyzet

Az EU pénzügyi instrumentumokból eredő devizakockázati kitettsége év végén – nettó helyzet

| millió EUR |
| --- |
| | 2016.12.31. |
| USD | GBP | DKK | SEK | EUR | Egyéb | Összesen |
| Pénzügyi eszközök | | | | | | | |
| Értékesíthető pénzügyi eszközök | 228 | 58 | 14 | 42 | 10 080 | 21 | 10 442 |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök | (49) | — | — | — | 50 | — | 0 |
| Kölcsönök
   (8) | 4 | 0 | — | — | 329 | 10 | 343 |
| Követelések és behajtható követelések | 1 | 593 | 51 | 81 | 10 888 | 8 | 11 622 |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek | 39 | 2 394 | 428 | 1 220 | 22 387 | 2 117 | 28 585 |
| | 222 | 3 045 | 493 | 1 342 | 43 734 | 2 156 | 50 993 |
| Pénzügyi kötelezettségek | | | | | | | |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek | (100) | — | — | — | 100 | — | (1) |
| Szállítói kötelezettségek | (1) | (5) | (0) | (0) | (39 983 ) | (16) | (40 005 ) |
| | (101) | (5) | (0) | (0) | (39 883 ) | (16) | (40 005 ) |
| Összesen | 121 | 3 040 | 493 | 1 342 | 3 851 | 2 140 | 10 987 |

millió EUR

2016.12.31.

USD

GBP

DKK

SEK

EUR

Egyéb

Összesen

Pénzügyi eszközök

Pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

228

228

58

14

14

42

42

10 080

10 080

21

21

10 442

10 442

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

(49)

(49)

—

—

—

50

50

—

0

0

Kölcsönök
   (8)

Kölcsönök

8

4

4

0

—

—

329

329

10

10

343

343

Követelések és behajtható követelések

Követelések és behajtható követelések

1

1

593

51

51

81

81

10 888

10 888

8

8

11 622

11 622

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

39

39

2 394

2 394

428

428

1 220

1 220

22 387

22 387

2 117

2 117

28 585

28 585

222

222

3 045

3 045

493

493

1 342

1 342

43 734

43 734

2 156

2 156

50 993

50 993

Pénzügyi kötelezettségek

Pénzügyi kötelezettségek

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

(100)

(100)

—

—

—

100

100

—

(1)

(1)

Szállítói kötelezettségek

Szállítói kötelezettségek

(1)

(1)

(5)

(5)

(0)

(0)

(0)

(0)

(39 983 )

(39 983 )

(16)

(16)

(40 005 )

(40 005 )

(101)

(101)

(5)

(5)

(0)

(0)

(0)

(0)

(39 883 )

(39 883 )

(16)

(16)

(40 005 )

(40 005 )

Összesen

Összesen

121

121

3 040

3 040

493

493

1 342

1 342

3 851

3 851

2 140

2 140

10 987

10 987

| millió EUR |
| --- |
| | 2015.12.31. |
| USD | GBP | DKK | SEK | EUR | Egyéb | Összesen |
| Pénzügyi eszközök | | | | | | | |
| Értékesíthető pénzügyi eszközök | 81 | 76 | 11 | 8 | 9 416 | 28 | 9 620 |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök | — | — | — | — | — | — | — |
| Kölcsönök
   (8) | 5 | 0 | — | — | 354 | 18 | 377 |
| Követelések és behajtható követelések | 10 | 542 | 53 | 85 | 9 555 | 78 | 10 324 |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek | 36 | 1 785 | 368 | 1 287 | 17 342 | 853 | 21 671 |
| | 132 | 2 403 | 433 | 1 380 | 36 667 | 977 | 41 992 |
| Pénzügyi kötelezettségek | | | | | | | |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek | — | — | — | — | — | — | — |
| Szállítói kötelezettségek | (1) | (2) | 0 | (0) | (32 187 ) | (1) | (32 191 ) |
| | (1) | (2) | 0 | (0) | (32 187 ) | (1) | (32 191 ) |
| Összesen | 131 | 2 401 | 433 | 1 380 | 4 480 | 976 | 9 801 |

millió EUR

2015.12.31.

USD

GBP

DKK

SEK

EUR

Egyéb

Összesen

Pénzügyi eszközök

Pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

81

81

76

11

11

8

8

9 416

9 416

28

28

9 620

9 620

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

—

—

—

—

—

—

—

Kölcsönök
   (8)

Kölcsönök

8

5

5

0

—

—

354

354

18

18

377

377

Követelések és behajtható követelések

Követelések és behajtható követelések

10

10

542

53

53

85

85

9 555

9 555

78

78

10 324

10 324

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

36

36

1 785

1 785

368

368

1 287

1 287

17 342

17 342

853

853

21 671

21 671

132

132

2 403

2 403

433

433

1 380

1 380

36 667

36 667

977

977

41 992

41 992

Pénzügyi kötelezettségek

Pénzügyi kötelezettségek

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

—

—

—

—

—

—

—

Szállítói kötelezettségek

Szállítói kötelezettségek

(1)

(1)

(2)

(2)

0

0

(0)

(0)

(32 187 )

(32 187 )

(1)

(1)

(32 191 )

(32 191 )

(1)

(1)

(2)

(2)

0

0

(0)

(0)

(32 187 )

(32 187 )

(1)

(1)

(32 191 )

(32 191 )

Összesen

Összesen

131

131

2 401

2 401

433

433

1 380

1 380

4 480

4 480

976

976

9 801

9 801

Amennyiben az EUR 10 %-kal erősödött volna a többi devizával szemben, az a következő hatást eredményezte volna:

| millió EUR |
| --- |
| | Gazdasági eredmény |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2016 | (4) | (272) | (43) | (118) |
| 2015 | (5) | (212) | (38) | (125) |

millió EUR

Gazdasági eredmény

USD

GBP

DKK

SEK

2016

2016

(4)

(4)

(272)

(272)

(43)

(43)

(118)

(118)

2015

2015

(5)

(5)

(212)

(212)

(38)

(38)

(125)

(125)

| millió EUR |
| --- |
| | Nettó eszközök |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2016.12.31. | (7) | (5) | (1) | (4) |
| 2015.12.31. | (7) | (7) | (1) | (1) |

millió EUR

Nettó eszközök

USD

GBP

DKK

SEK

2016.12.31.

2016.12.31.

(7)

(7)

(5)

(5)

(1)

(1)

(4)

(4)

2015.12.31.

2015.12.31.

(7)

(7)

(7)

(7)

(1)

(1)

(1)

(1)

Amennyiben az EUR 10 %-kal gyengült volna e devizákkal szemben, az a következő hatást eredményezte volna:

| millió EUR |
| --- |
| | Gazdasági eredmény |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2016 | 5 | 332 | 53 | 145 |
| 2015 | 6 | 259 | 47 | 152 |

millió EUR

Gazdasági eredmény

USD

GBP

DKK

SEK

2016

2016

5

5

332

332

53

53

145

145

2015

2015

6

6

259

259

47

47

152

152

| millió EUR |
| --- |
| | Nettó eszközök |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2016.12.31. | 9 | 6 | 2 | 5 |
| 2015.12.31. | 9 | 8 | 1 | 1 |

millió EUR

Nettó eszközök

USD

GBP

DKK

SEK

2016.12.31.

2016.12.31.

9

9

6

6

2

2

5

5

2015.12.31.

2015.12.31.

9

9

8

8

1

1

1

1

Pénzügyi támogatásra vonatkozó forrásbevonási és hitelezési tevékenységek

Pénzügyi támogatásra vonatkozó forrásbevonási és hitelezési tevékenységek

A legtöbb pénzügyi eszközt és kötelezettséget euróban tartják, így esetükben az Uniónak nincs devizakockázata. Az Unió azonban az Euratom finanszírozási eszköz révén USD-ban is nyújt kölcsönöket, amelyeket ugyanilyen összegű USD-hitelek felvételével finanszíroznak (back-to-back műveletek). Az Euratom tekintetében az EU-nak a mérlegfordulónapon nincs devizakockázata.

Pénztárkezelés

Pénztárkezelés

A saját forrásokról szóló rendeletnek megfelelően a tagállamok által az eurótól különböző pénznemben befizetett saját forrásokat a saját források számláin tartják nyilván. Ezeket a saját forrásokat átváltják euróra, amennyiben kifizetések teljesítésének fedezése érdekében szükségesek. Az e források kezelésére alkalmazandó eljárásokat a fent említett rendelet írja elő. Néhány korlátozott esetben ezeket a forrásokat közvetlenül az ugyanabban a devizában teljesítendő kifizetésekre használják fel.

A Bizottság kereskedelmi bankoknál vezet néhány, az uniós tagállamok eurótól különböző pénznemeiben, valamint USD-ban vagy CHF-ban tartott számlát az ugyanazon pénznemben meghatározott kifizetések végrehajtásának céljából. E számlákat a végrehajtandó kifizetések összegétől függően töltik fel, következésképpen egyenlegük nem jelent devizakockázatnak való kitettséget.

Amennyiben a saját forrásoktól különböző bevételek eurótól eltérő pénznemben érkeznek, ezeket a kifizetések végrehajtása érdekében az ugyanabban a pénznemben vezetett bizottsági számlákra továbbítják, vagy átváltják euróra és euróban vezetett számlákra továbbítják. Az eurótól különböző pénznemben vezetett előlegszámlákat az ugyanabban a pénznemben teljesítendő rövid távú helyi kifizetési igények becslésétől függően töltik fel. E számlák egyenlegét a rájuk vonatkozó felső korlátoknak megfelelő szinten tartják.

Pénzbírságok

Pénzbírságok

Előzetesen beszedett pénzbírságok (betétek és BUFI portfólió) és bankgaranciák

Előzetesen beszedett pénzbírságok (betétek és BUFI portfólió) és bankgaranciák

Mivel valamennyi pénzbírságot euróban róják ki és fizetik be, devizakockázatuk nincs.

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

E garanciaalap pénzügyi eszközeit euróban tartják, így nincs devizakockázat. Egy kölcsön kedvezményezettjének nemteljesítését követően a garanciaalapból történő lehívások eredményeképpen az EU-ra engedményezett kölcsönöket eredeti pénznemükben teljesítik, és ezért az EU-t devizakockázatnak teszik ki. A kölcsön-visszafizetés ütemezéséhez kapcsolódó bizonytalanság miatt nem folyik devizaárfolyam-változás kompenzálására irányuló tevékenység (fedezeti tevékenység).

ESBA-garanciaalap

ESBA-garanciaalap

Az ESBA-garanciaalap jelenleg EUR-ban és USD-ban működik. 2016 decemberében végrehajtották az első, USD-ban meghatározott fix kamatozású hitelpapírokban (Egyesült Államok Kincstára) történő befektetést azzal a céllal, hogy javítsák a hozamokat és diverzifikálják az amerikai piacnak való kitettség révén fennálló piaci kockázatot. A devizakockázatot az USD-befektetések portfóliójának piaci értékét fedező származtatott ügyletek (tőzsdén kívüli határidős devizaügyletek) kötése révén kezelik. A maximális nem fedezett devizakitettség korlátját a referenciaértéken és az éves stratégiai allokáción belüli teljes portfólióérték 1 %-ában rögzítették. Így az USD-befektetések piaci értékének az 1 %-os korlátot meghaladó vagy az alatti, felfelé vagy lefelé irányuló változásai az egyensúly helyreállítását váltanák ki (ugyanabba vagy ellenkező irányba tartó új tőzsdén kívüli határidős ügylet), amely ennek megfelelően kiigazítaná vagy visszafordítaná a fedezett pozíciót. A fedezet újrakiigazítását az EUR/USD átváltási árfolyam változásai is kiválthatják.

6.4.   KAMATLÁBKOCKÁZAT

KAMATLÁBKOCKÁZAT

A következő táblázat az értékesíthető pénzügyi eszközök kamatláb-érzékenységét szemlélteti a kamatlábak +/–100 bázispontos (1 %-os) lehetséges változását feltételezve.

| millió EUR |
| --- |
| | Növekedés (+) / csökkenés (–) bázispontokban | A gazdasági eredményre és a nettó eszközökre gyakorolt hatás |
| 2016: Értékesíthető pénzügyi eszközök | +100 | (291) |
| | - 100 | 313 |
| 2015: Értékesíthető pénzügyi eszközök | +100 | (206) |
| | - 100 | 223 |

millió EUR

Növekedés (+) / csökkenés (–) bázispontokban

A gazdasági eredményre és a nettó eszközökre gyakorolt hatás

2016: Értékesíthető pénzügyi eszközök

2016: Értékesíthető pénzügyi eszközök

+100

+100

(291)

(291)

- 100

- 100

313

313

2015: Értékesíthető pénzügyi eszközök

2015: Értékesíthető pénzügyi eszközök

+100

+100

(206)

(206)

- 100

- 100

223

223

Pénzügyi támogatásra vonatkozó forrásbevonási és hitelezési tevékenységek

Pénzügyi támogatásra vonatkozó forrásbevonási és hitelezési tevékenységek

A forrásbevonási és hitelezési tevékenységek jellegéből adódóan az Unió számottevő kamatozó eszközzel és kötelezettséggel rendelkezik. A hitelfelvételekből eredő kamatlábkockázatot azonban ellentételezik az azonos feltételekkel nyújtott hitelek (viszonossági vagy back-to-back műveletek).

Pénztárkezelés

Pénztárkezelés

A Bizottság pénztára nem kölcsönöz pénzt, következésképpen nincs kitéve kamatlábkockázatnak. A különböző bankszámlákon tartott egyenlegei után azonban kamatot számítanak fel. A Bizottság ezért intézkedéseket vezetett be annak biztosítására, hogy a bankszámláin realizált kamat kövesse a piaci kamatlábakat, valamint ezek lehetséges ingadozását.

A tagállamok államkincstáránál nyitott sajátforrás-számlák nem kamatozók, kezelésük pedig díjmentes. A központi bankoknál vezetett számlák esetében a díjazás az egyes intézmények által alkalmazott hivatalos kamatlábakon történhet. Mivel az e számlákra alkalmazott díjazás némelyike jelenleg esetlegesen negatív, készpénzkezelési eljárásokat léptettek életbe az e számlákon tartott egyenlegek minimalizálása érdekében.

Ezenfelül a sajátforrás-számlákat a 804/2016/EU, Euratom tanácsi rendelettel összhangban védik a negatív kamatok bármilyen hatásától.

A kereskedelmi bankoknál vezetett számlákon tartott napi egyenlegeken naponta realizálnak kamatot. Ez változó piaci kamatlábakon alapul, amelyekre szerződésben lefektetett (pozitív vagy negatív) kamatláb-különbözetet alkalmaznak. A kereskedelmi bankok által alkalmazott kamatlábakat szerződés szerint általában nullában rögzítik. Ennek eredményeképpen nincs olyan kockázat, hogy a Bizottság a piaci kamatlábaknál alacsonyabb kamatlábon realizáljon kamatot.

Pénzbírságok

Pénzbírságok

Előzetesen beszedett pénzbírságok (betétek és BUFI portfólió) és bankgaranciák

Előzetesen beszedett pénzbírságok (betétek és BUFI portfólió) és bankgaranciák

A betéteken realizált kamatok korlátozottan vannak kitéve kamatlábkockázatnak, mivel a betétek időtartama kevesebb mint egy év. A portfólió többi részét átlagosan 2,6 év futamidejű értékpapírokba fektetik be.

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapban tartalékba helyezett költségvetést pénzpiaci eszközök és hosszú lejáratú kötvények portfóliójába fektetik be, amelynek teljes átlagos futamideje 3,59 év.

ESBA-garanciaalap

ESBA-garanciaalap

Az ESBA-garanciaalapban tartalékba helyezett költségvetést pénzpiaci eszközök és hosszú lejáratú kötvények portfóliójába fektetik be, amelynek teljes átlagos futamideje 3,5 év.

6.5.   HITELKOCKÁZAT

HITELKOCKÁZAT

Azok az összegek, amelyek az Unió hitelkockázatnak való kitettségét mutatják a jelentéstételi időszak végén, a 2. megjegyzésben kimutatott pénzügyi instrumentumok könyv szerinti értékei.

2.

A nem értékvesztett pénzügyi eszközök kor szerinti elemzése

A nem értékvesztett pénzügyi eszközök kor szerinti elemzése

| millió EUR |
| --- |
| | Összesen | Nem késedelmes, nem értékvesztett | Késedelmes, de nem értékvesztett |
| 1 éven belül | 1–5 év | 5 éven túl |
| Kölcsönök | 55 477 | 55 476 | 1 | — | — |
| Követelések és behajtható követelések | 11 622 | 10 310 | 130 | 909 | 273 |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök | 0 | 0 | — | — | — |
| Összesen 2016.12.31-én | 67 099 | 65 786 | 131 | 909 | 273 |
| Kölcsönök | 57 251 | 57 251 | 0 | — | — |
| Követelések és behajtható követelések | 10 324 | 8 672 | 120 | 1 384 | 148 |
| Összesen 2015.12.31-én | 67 575 | 65 922 | 120 | 1 384 | 148 |

millió EUR

Összesen

Nem késedelmes, nem értékvesztett

Késedelmes, de nem értékvesztett

1 éven belül

1–5 év

5 éven túl

Kölcsönök

Kölcsönök

55 477

55 477

55 476

55 476

1

1

—

—

Követelések és behajtható követelések

Követelések és behajtható követelések

11 622

11 622

10 310

10 310

130

130

909

909

273

273

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

0

0

0

0

—

—

—

Összesen 2016.12.31-én

Összesen 2016.12.31-én

67 099

67 099

65 786

65 786

131

131

909

909

273

273

Kölcsönök

Kölcsönök

57 251

57 251

57 251

57 251

0

0

—

—

Követelések és behajtható követelések

Követelések és behajtható követelések

10 324

10 324

8 672

8 672

120

120

1 384

1 384

148

148

Összesen 2015.12.31-én

Összesen 2015.12.31-én

67 575

67 575

65 922

65 922

120

120

1 384

1 384

148

148

Az 1–5 év közötti követelések és behajtható követelések 870 millió EUR összegben versenyjogi pénzbírságokhoz kapcsolódó behajtható követeléseket is magukban foglalnak, amelyeket nagymértékben bankgarancia fedez, így a Bizottság hitelkockázatnak való kitettsége alacsony. A garanciákat a megbírságolt vállalkozások nyújtják a pénzbírságok előzetes megfizetésének alternatívájaként.

Nem késedelmes vagy nem értékvesztett pénzügyi eszközök hitelminősége

Nem késedelmes vagy nem értékvesztett pénzügyi eszközök hitelminősége

| millió EUR |
| --- |
| | 2016.12.31. |
| AFS (9) | Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök (10) | Kölcsönök és követelések | Pénzeszközök | Összesen |
| Külső hitelminősítéssel rendelkező partnerek | | | | | |
| Kiváló és magas fokozatú | 6 451 | — | 3 386 | 21 990 | 31 828 |
| Felső középfokozatú | 1 412 | — | 23 826 | 5 325 | 30 563 |
| Alsó középfokozatú | 1 056 | — | 4 532 | 492 | 6 081 |
| Befektetésre nem ajánlott | — | — | 27 724 | 744 | 28 468 |
| | 8 920 | — | 59 469 | 28 552 | 96 941 |
| Külső hitelminősítéssel nem rendelkező partnerek | | | | | |
| 1. csoport | — | 0 | 6 238 | 33 | 6 272 |
| 2. csoport | — | — | 79 | — | 79 |
| | — | 0 | 6 317 | 33 | 6 351 |
| Összesen | 8 920 | 0 | 65 786 | 28 585 | 103 292 |

millió EUR

2016.12.31.

AFS (9)

9

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök (10)

10

Kölcsönök és követelések

Pénzeszközök

Összesen

Külső hitelminősítéssel rendelkező partnerek

Külső hitelminősítéssel rendelkező partnerek

Kiváló és magas fokozatú

Kiváló és magas fokozatú

6 451

6 451

—

3 386

3 386

21 990

21 990

31 828

31 828

Felső középfokozatú

Felső középfokozatú

1 412

1 412

—

23 826

23 826

5 325

5 325

30 563

30 563

Alsó középfokozatú

Alsó középfokozatú

1 056

1 056

—

4 532

4 532

492

492

6 081

6 081

Befektetésre nem ajánlott

Befektetésre nem ajánlott

—

—

27 724

27 724

744

744

28 468

28 468

8 920

8 920

—

—

59 469

59 469

28 552

28 552

96 941

96 941

Külső hitelminősítéssel nem rendelkező partnerek

Külső hitelminősítéssel nem rendelkező partnerek

1. csoport

1. csoport

—

0

0

6 238

6 238

33

33

6 272

6 272

2. csoport

2. csoport

—

—

79

79

—

79

79

—

0

0

6 317

6 317

33

33

6 351

6 351

Összesen

Összesen

8 920

8 920

0

0

65 786

65 786

28 585

28 585

103 292

103 292

| millió EUR |
| --- |
| | 2015.12.31. |
| AFS (9) | Kölcsönök és követelések | Pénzeszközök | Összesen |
| Külső hitelminősítéssel rendelkező partnerek | | | | |
| Kiváló és magas fokozatú | 5 945 | 3 256 | 16 147 | 25 349 |
| Felső középfokozatú | 1 087 | 23 818 | 4 503 | 29 409 |
| Alsó középfokozatú | 1 247 | 4 527 | 263 | 6 037 |
| Befektetésre nem ajánlott | 32 | 29 371 | 732 | 30 136 |
| | 8 310 | 60 973 | 21 646 | 90 930 |
| Külső hitelminősítéssel nem rendelkező partnerek | | | | |
| 1. csoport | — | 4 855 | 25 | 4 880 |
| 2. csoport | — | 95 | — | 95 |
| | — | 4 950 | 25 | 4 975 |
| Összesen | 8 310 | 65 922 | 21 671 | 95 905 |

millió EUR

2015.12.31.

AFS (9)

9

Kölcsönök és követelések

Pénzeszközök

Összesen

Külső hitelminősítéssel rendelkező partnerek

Külső hitelminősítéssel rendelkező partnerek

Kiváló és magas fokozatú

Kiváló és magas fokozatú

5 945

5 945

3 256

3 256

16 147

16 147

25 349

25 349

Felső középfokozatú

Felső középfokozatú

1 087

1 087

23 818

23 818

4 503

4 503

29 409

29 409

Alsó középfokozatú

Alsó középfokozatú

1 247

1 247

4 527

4 527

263

263

6 037

6 037

Befektetésre nem ajánlott

Befektetésre nem ajánlott

32

32

29 371

29 371

732

732

30 136

30 136

8 310

8 310

60 973

60 973

21 646

21 646

90 930

90 930

Külső hitelminősítéssel nem rendelkező partnerek

Külső hitelminősítéssel nem rendelkező partnerek

1. csoport

1. csoport

—

4 855

4 855

25

25

4 880

4 880

2. csoport

2. csoport

—

95

95

—

95

95

—

4 950

4 950

25

25

4 975

4 975

Összesen

Összesen

8 310

8 310

65 922

65 922

21 671

21 671

95 905

95 905

A fenti táblázat nem tartalmazza a külső hitelminősítéssel nem rendelkező tőkeinstrumentumok formájában lévő értékesíthető pénzügyi eszközöket. A fent említett négy kockázati kategória elvben a külső hitelminősítők minősítési kategóriáin alapul a következők szerint:

| — | Kiváló és magas fokozatú: Moody P-1, Aaa – Aa3; S&P A-1+, A-1, AAA – AA -; Fitch F1+, F1, AAA – AA- és azzal egyenértékű. |
| --- | --- |

—

Kiváló és magas fokozatú: Moody P-1, Aaa – Aa3; S&P A-1+, A-1, AAA – AA -; Fitch F1+, F1, AAA – AA- és azzal egyenértékű.

| — | Felső középfokozatú: Moody P-2, A1 – A3; S&P A-2, A+ – A-; Fitch F2, A+ – A- és azzal egyenértékű. |
| --- | --- |

—

Felső középfokozatú: Moody P-2, A1 – A3; S&P A-2, A+ – A-; Fitch F2, A+ – A- és azzal egyenértékű.

| — | Alsó középfokozatú: Moody P-3, Baa1 – Baa3, S&P A-3, BBB+ – BBB-; Fitch F-3, BBBB+ – BBB- és azzal egyenértékű. |
| --- | --- |

—

Alsó középfokozatú: Moody P-3, Baa1 – Baa3, S&P A-3, BBB+ – BBB-; Fitch F-3, BBBB+ – BBB- és azzal egyenértékű.

| — | Befektetésre nem ajánlott: Moody nem elsőrendű, Ba1 – C; S&P B, C, BB+ – D; Fitch B, C, BB+ – D és azzal egyenértékű. |
| --- | --- |

—

Befektetésre nem ajánlott: Moody nem elsőrendű, Ba1 – C; S&P B, C, BB+ – D; Fitch B, C, BB+ – D és azzal egyenértékű.

Az EU a külső hitelminősítők e minősítési kategóriáit különösen a pénzügyi instrumentumok és a kereskedelmi bankok vonatkozásában referenciapontként alkalmazza, ám egyedi esetekben saját elemzését követően esetlegesen akkor is tarthat összegeket a fenti kockázati kategóriákban, ha a fent említett egy vagy több hitelminősítő esetlegesen leminősíti az adott partnert. A nem minősített partnerek 1. csoportja a tiszta múltú adósokhoz, míg a 2. csoport a múltban nem teljesítő adósokhoz kapcsolódik.

A Kölcsönök és követelések alatt feltüntetett, befektetésre nem ajánlott kategóriába besorolt fenti összegek elsősorban a Bizottság által a pénzügyi nehézségekkel küzdő tagállamok részére folyósított pénzügyi támogatási kölcsönökhöz, valamint a sajátforrás-rendeletek és egyéb jogalapok alapján néhány tagállammal szembeni behajtható követelésekhez kapcsolódnak. A Készpénz alatt feltüntetett összeg a tagállamok államkincstáránál vagy központi bankjánál nyitott, a rendelet által előírtak szerint a sajátforrás-hozzájárulások nyilvántartására szolgáló sajátforrás-bankszámlákhoz kapcsolódik. A Bizottság a fenti számlákat kizárólag a költségvetés végrehajtása kapcsán felmerülő készpénzigényei fedezésére használhatja.

Pénzügyi támogatásra vonatkozó forrásbevonási és hitelezési tevékenységek

Pénzügyi támogatásra vonatkozó forrásbevonási és hitelezési tevékenységek

A hitelkockázatnak való kitettség kezelése az Euratom esetében először országgaranciák kieszközlésével, majd a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapon keresztül (makroszintű pénzügyi támogatás és Euratom), majd a Bizottság tagállamoknál fenntartott sajátforrás-számláiról a szükséges összegek lehívásával, végül az Unió költségvetésén keresztül történik.

A sajátforrás-határozat a tagállamok GNI-jének 1,20 %-ában rögzíti a GNI-forrás felső határát, és 2016-ban ténylegesen 0,89 %-ot használtak fel a kifizetési előirányzatok fedezésére. Ez azt jelenti, hogy 2016. december 31-én0,31 %-os volt az e garanciák fedezésére rendelkezésre álló mozgástér. E célból az Uniónak joga van felszólítani a tagállamokat, hogy biztosítsák a hitelezőivel szembeni uniós jogi kötelezettségvállalások teljesítését.

Pénztárkezelés

Pénztárkezelés

A saját forrásokról szóló 609/2014/EU, Euratom tanácsi rendeletnek megfelelően a Bizottság pénztári forrásainak többségét a tagállamok által saját hozzájárulásuk (saját források) befizetésére nyitott számlákon vezetik. Minden ilyen számlát a tagállamok államkincstáránál vagy központi bankjánál vezetnek. Ezek az intézmények a legalacsonyabb hitel-(vagy partner-) kockázatot jelentik a Bizottság számára, mivel ezeknek a kockázatoknak tagállamaival szemben kitéve. A Bizottság pénztári forrásainak azon része tekintetében, amelyeket kifizetések végrehajtása érdekében kereskedelmi bankoknál tartanak, e számlák feltöltése „just-in-time” rendszerben történik, és a pénztári készpénzkezelési rendszer automatikusan kezeli azt. A számlákon a napi kifizetések átlagos összegének figyelembevételével minimális szintű készpénzt tartanak. Ennek következtében az ezeken a számlákon tartott napi teljes összeg folyamatosan nagyon alacsony (összességében átlagosan kevesebb mint 100 millió EUR, és 20 számla között oszlik meg), így biztosítva, hogy a Bizottság hitelkockázatnak való kitettsége korlátozott. Ezeket az összegeket a napi általános pénztári egyenlegekkel érdemes összevetni, amelyek 2016-ban 1 milliárd EUR és 30 milliárd EUR között ingadoztak, és a Bizottság számláiról 2016-ban összesen 145 milliárd EUR-t meghaladó összegben teljesítettek kifizetéseket.

Emellett a kereskedelmi bankokat egyedi iránymutatások alkalmazásával választják ki, hogy tovább minimalizálják azokat a partnerkockázatokat, amelyeknek a Bizottság ki van téve:

| — | Minden kereskedelmi bankot közbeszerzési eljárással választanak ki. A közbeszerzési eljárásban való részvételhez szükséges minimum rövid távú hitelminősítés Moody's P-1 vagy azzal egyenértékű. Egyedi, kellően indokolt körülmények esetén ennél alacsonyabb szint is elfogadható. |
| --- | --- |

—

Minden kereskedelmi bankot közbeszerzési eljárással választanak ki. A közbeszerzési eljárásban való részvételhez szükséges minimum rövid távú hitelminősítés Moody's P-1 vagy azzal egyenértékű. Egyedi, kellően indokolt körülmények esetén ennél alacsonyabb szint is elfogadható.

| — | A Bizottság számláit vezető kereskedelmi bankok hitelminősítését naponta nyomon követik. |
| --- | --- |

—

A Bizottság számláit vezető kereskedelmi bankok hitelminősítését naponta nyomon követik.

| — | Az EU-n kívüli küldöttségeknél az előlegszámlákat egyszerűsített közbeszerzési eljárás során kiválasztott helyi bankoknál vezetik. A minősítési követelmények a helyi viszonyoktól függnek és országonként jelentősen eltérőek lehetnek. A kockázatnak való kitettség korlátozása érdekében e számlák egyenlegeit a lehető legalacsonyabb szinten tartják (a működési igények figyelembevételével), a számlákat rendszeresen feltöltik, az alkalmazott felső határokat pedig évente felülvizsgálják. |
| --- | --- |

—

Az EU-n kívüli küldöttségeknél az előlegszámlákat egyszerűsített közbeszerzési eljárás során kiválasztott helyi bankoknál vezetik. A minősítési követelmények a helyi viszonyoktól függnek és országonként jelentősen eltérőek lehetnek. A kockázatnak való kitettség korlátozása érdekében e számlák egyenlegeit a lehető legalacsonyabb szinten tartják (a működési igények figyelembevételével), a számlákat rendszeresen feltöltik, az alkalmazott felső határokat pedig évente felülvizsgálják.

Pénzbírságok

Pénzbírságok

Előzetesen beszedett pénzbírságok: betétek

Előzetesen beszedett pénzbírságok: betétek

A 2010 előtt előzetesen beszedett pénzbírságokra vonatkozó betéteket kezelő bankokat közbeszerzési eljárás keretében választják ki a hitelminősítési követelményeket, valamint a partner tőkéjével arányosan elhelyezhető pénzeszközök összegét meghatározó belső kockázatkezelési politikának megfelelően.

A kifejezetten az előzetesen beszedett pénzbírságok letétbe helyezésére kiválasztott kereskedelmi bankok vonatkozásában általános szabályként legalább A (S&P vagy ezzel egyenértékű) hosszú távú hitelminősítés és legalább A-1 (S&P vagy ezzel egyenértékű) rövid távú minősítés szükséges. Egyedi intézkedéseket alkalmaznak abban az esetben, ha az ebbe a csoportba tartozó bankokat leminősítik. Az egyes bankoknál elhelyezett összegeket továbbá a bank szavatoló tőkéjének egy bizonyos százalékára korlátozzák, amely az egyes pénzintézetek hitelminősítésétől függően változik. E korlátok kiszámításánál figyelembe veszik az ugyanezen intézmény által a Bizottság számára kibocsátott fennálló garanciák összegét is. Rendszeresen felülvizsgálják azt is, hogy a fennálló betétek megfelelnek-e az alkalmazandó szakpolitikai követelményeknek.

Előzetesen beszedett pénzbírságok: BUFI portfólió

Előzetesen beszedett pénzbírságok: BUFI portfólió

A 2010-től kiszabott, előzetesen beszedett pénzbírságokból származó állampapír-befektetések kapcsán a Bizottság hitelkockázati kitettséget vállal. A legnagyobb mértékben Franciaországgal szemben van kitéve e kockázatnak, amely a portfólió teljes nominális volumenének 31 %-ával rendelkezik. A legmagasabb kitettségű öt ország (Franciaország, Olaszország, Belgium, Németország és Luxemburg) együttesen a befektetési portfólió 77 %-át jelenti. A portfólió súlyozott átlagos hitelminősítése A (S&P vagy azzal egyenértékű).

Bankgaranciák

Bankgaranciák

Az ilyen garanciák elfogadására alkalmazott kockázatkezelési politika magas hitelminőséget biztosít a Bizottság számára. Rendszeresen felülvizsgálják azt is, hogy a fennálló garanciák megfelelnek-e az alkalmazandó szakpolitikai követelményeknek.

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

A kincstári portfólió elfogadott eszközkezelési iránymutatásai és/vagy befektetési stratégiája bizonyos határokat és korlátozásokat határoz meg a portfólió hitelkockázatnak való kitettsége korlátozása érdekében. Ezek a határok és korlátozások magukban foglalják a következőket: jogosultsági kritériumok, abszolút hitelkorlátok nominális értelemben a kibocsátó kategóriájától függően, relatív koncentrációs korlátok a kibocsátó kategóriájától függően, valamint koncentrációs korlátok kibocsátásonként. Valamennyi befektetés legalább befektetésre ajánlott kategóriába van besorolva.

ESBA-garanciaalap

ESBA-garanciaalap

Az eszközkezelési iránymutatások, kockázati és befektetési stratégiák bizonyos határokat és korlátozásokat határoznak meg a portfólió hitelkockázatnak való kitettsége korlátozása érdekében, amely általában a befektetésre ajánlott kategóriára korlátozódik. A portfólió súlyozott átlagos hitelminősítése A (S&P vagy azzal egyenértékű).

Mivel 2016. december 31-én valamennyi fennálló határidős devizaügyletben az egyetlen partner a Nemzetközi Fizetések Bankja volt, az említett időpontban semmilyen hitelképesség-javítást, mint például fedezetet, nettósítási megállapodást vagy garanciát nem léptettek életbe. A beszámolási időszak végén pozitív valós értékkel rendelkező származtatott devizaügyletekre vonatkozó hitelkockázatnak való maximális kitettség a mérlegben szereplő könyv szerinti értékkel egyenlő.

6.6.   LIKVIDITÁSI KOCKÁZAT

LIKVIDITÁSI KOCKÁZAT

A pénzügyi kötelezettségek lejáratának elemzése a fennmaradó lejárati idő alapján

A pénzügyi kötelezettségek lejáratának elemzése a fennmaradó lejárati idő alapján

| millió EUR |
| --- |
| | 1 éven belül | 1–5 év | 5 éven túl | Összesen |
| Hitelfelvételek | 2 094 | 18 084 | 34 950 | 55 128 |
| Szállítói kötelezettségek | 40 005 | — | — | 40 005 |
| Egyéb | 189 | 637 | 1 397 | 2 222 |
| Összesen 2016.12.31-én | 42 288 | 18 721 | 36 346 | 97 355 |
| Hitelfelvételek | 7 218 | 9 660 | 39 982 | 56 860 |
| Szállítói kötelezettségek | 32 191 | — | — | 32 191 |
| Egyéb | 721 | 513 | 1 609 | 2 843 |
| Összesen 2015.12.31-én | 40 130 | 10 173 | 41 591 | 91 894 |

millió EUR

1 éven belül

1–5 év

5 éven túl

Összesen

Hitelfelvételek

Hitelfelvételek

2 094

2 094

18 084

18 084

34 950

34 950

55 128

55 128

Szállítói kötelezettségek

Szállítói kötelezettségek

40 005

40 005

—

—

40 005

40 005

Egyéb

Egyéb

189

189

637

637

1 397

1 397

2 222

2 222

Összesen 2016.12.31-én

Összesen 2016.12.31-én

42 288

42 288

18 721

18 721

36 346

36 346

97 355

97 355

Hitelfelvételek

Hitelfelvételek

7 218

7 218

9 660

9 660

39 982

39 982

56 860

56 860

Szállítói kötelezettségek

Szállítói kötelezettségek

32 191

32 191

—

—

32 191

32 191

Egyéb

Egyéb

721

721

513

513

1 609

1 609

2 843

2 843

Összesen 2015.12.31-én

Összesen 2015.12.31-én

40 130

40 130

10 173

10 173

41 591

41 591

91 894

91 894

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

| millió EUR |
| --- |
| | 1 éven belül | 1–5 év | 5 éven túl | Összesen |
| Származtatott ügyletből eredő követelések | 149 | — | — | 149 |
| Származtatott ügyletekből eredő tartozások | (150) | — | — | (150) |
| Összesen 2016.12.31-én | (1) | — | — | (1) |

millió EUR

1 éven belül

1–5 év

5 éven túl

Összesen

Származtatott ügyletből eredő követelések

Származtatott ügyletből eredő követelések

149

149

—

—

149

149

Származtatott ügyletekből eredő tartozások

Származtatott ügyletekből eredő tartozások

(150)

(150)

—

—

(150)

(150)

Összesen 2016.12.31-én

Összesen 2016.12.31-én

(1)

(1)

—

—

—

—

(1)

(1)

Pénzügyi támogatásra vonatkozó forrásbevonási és hitelezési tevékenységek

Pénzügyi támogatásra vonatkozó forrásbevonási és hitelezési tevékenységek

A hitelfelvételből eredő likviditási kockázatot általában ellentételezik az azonos feltételekkel nyújtott kölcsönök (viszonossági vagy back-to-back műveletek). A makroszintű pénzügyi támogatás és az Euratom vonatkozásában a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap szolgál likviditási tartalékként (illetve biztonsági hálóként) a hitelfelvevő nemfizetése vagy késedelmes fizetése esetén. A fizetésimérleg-eszköz vonatkozásában a 431/2009/EK tanácsi rendelet olyan eljárást ír elő, amely elegendő időt biztosít arra, hogy a Bizottság tagállamoknál vezetett sajátforrás-számláiról mobilizálják a forrásokat. Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus vonatkozásában a 407/2010/EU tanácsi rendelet hasonló eljárásról rendelkezik.

Pénztárkezelés

Pénztárkezelés

Az uniós költségvetési alapelvek biztosítják, hogy egy adott év folyamán elegendő általános készpénzforrás áll rendelkezésre valamennyi kifizetés teljesítésére. A teljes tagállami hozzájárulások valóban megegyeznek a pénzügyi év kifizetési előirányzatainak összegével. A tagállami hozzájárulásokat azonban tizenkét részletben szedik be havonta az év folyamán, míg a kifizetések bizonyos szezonalitást mutatnak. Ezenfelül a 609/2014/EU, Euratom tanácsi rendeletnek (a saját források rendelkezésre bocsátásának módszereiről és eljárásáról szóló rendeletnek) megfelelően egy adott (N) hónap 16. napját követően jóváhagyott költségvetéshez (költségvetés-módosításhoz) kapcsolódó tagállami hozzájárulások csak az N+2. hónapban állnak rendelkezésre, a kapcsolódó kifizetési előirányzatok viszont azonnal rendelkezésre állnak. Annak biztosítása érdekében, hogy a rendelkezésre álló pénztári források mindig elegendőek legyenek valamennyi adott hónapban végrehajtandó kifizetés teljesítésére, rendszeres készpénz-előrejelzési eljárások alkalmazására kerül sor, a saját források vagy további pénzeszközök pedig szükség esetén, bizonyos határokon belül és bizonyos feltételek mellett előre lehívhatók a tagállamoktól. Az elmúlt években a kiadások szezonalitása és az átfogó költségvetési megszorítások miatt fokozni kellett az év folyamán teljesített kifizetések ütemének nyomon követését. A fentieken túl, a Bizottság napi pénztárkezelési műveleteivel összefüggésben, automatizált készpénzkezelési eszközök biztosítják, hogy a Bizottság minden egyes bankszámláján napi szinten elegendő likviditás álljon rendelkezésre.

Pénzbírságok

Pénzbírságok

Előzetesen beszedett pénzbírságok: BUFI portfólió

Előzetesen beszedett pénzbírságok: BUFI portfólió

Az alap kezelése azon alapelv szerint történik, hogy az eszközök likviditási és mobilizálási foka optimális legyen a vonatkozó kötelezettségvállalásokkal kapcsolatban. A portfólió nagy részét olyan magas likviditású értékpapírok teszik ki, amelyeket váratlan pénzeszköz-kiáramlások teljesítése érdekében értékesíteni lehet. Ezenfelül az egy éven belül lejáró értékpapírok és a változó kamatozású kötvények aránya 33 %.

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

Az alap kezelése azon alapelv szerint történik, hogy az eszközök likviditási és mobilizálási foka optimális legyen a vonatkozó kötelezettségvállalásokkal kapcsolatban. Az alapnak legalább 100 millió EUR-t kell 12 hónapot nem meghaladó lejáratú, monetáris eszközökből álló portfólióban tartania. 2016. december 31-én e befektetések összege a pénzeszközökkel együtt 197 millió EUR-t tett ki. Ezenfelül előírás, hogy az alap névértékének legalább 20 %-át monetáris eszközök, egy évet nem meghaladó hátralévő lejáratú fix kamatozású kötvények és változó kamatozású kötvények alkossák. 2016. december 31-én ez az arány 20 % volt.

ESBA-garanciaalap

ESBA-garanciaalap

Az ESBA-garanciaalap kezelése azon alapelv szerint történik, hogy az eszközök kellően likvidek és mobilizálhatók legyenek a vonatkozó kötelezettségvállalásokkal kapcsolatban. A portfólió nagy részét olyan magas likviditású értékpapírok teszik ki, amelyeket váratlan pénzeszköz-kiáramlások teljesítése érdekében értékesíteni lehet, beleértve a leglikvidebb, USD-ban denominált eszközöket (amerikai kincstárjegyeket), amelyek a beszámoló fordulónapján a teljes befektetési portfólió 15 %-át tették ki. Ezenfelül az egy éven belül lejáró értékpapírok és a változó kamatozású kötvények aránya 23 %.

A származtatott ügyletek elszámolása bruttó, és az elszámolás alapja a szerződéses lejáratuk. A kötelezettségeket az USD-ban denominált eszközök értékesítésén és/vagy csereügyleten keresztül teljesítik, így lehetséges, hogy az árfolyam-különbözetek miatt pénzeszköz-kiáramlás történik.

Semmilyen likviditáskezelésre nincs szükség a fedezeti/biztosítéki követelmények tekintetében, mivel a jelenlegi fedezeti partner elfogadja, hogy fedezetre/letéti felhívásra vonatkozó követelmények nélkül működjön együtt a Bizottsággal.

7.   KAPCSOLT FELEKRE VONATKOZÓ KÖZZÉTÉTELEK

7.1.   KAPCSOLT FELEK

KAPCSOLT FELEK

Az EU kapcsolt felei a konszolidálásba bevont uniós gazdálkodó egységek, társult vállalkozások és ezen egységek felsővezetése. Az ezen egységek közötti ügyletekre az Unió szokásos működésének részeként került sor, és így az uniós számviteli szabályoknak megfelelően ezen ügyletek vonatkozásában nincs szükség egyedi közzétételi követelményekre.

7.2.   A FELSŐVEZETÉS FŐ JOGOSULTSÁGAI

A FELSŐVEZETÉS FŐ JOGOSULTSÁGAI

Az EU felsővezetését érintő, kapcsolt felekre vonatkozó műveletekkel kapcsolatos adatok bemutatása céljából e személyeket öt csoportba sorolták:

1. kategória: az Európai Tanács elnöke, a Bizottság elnöke és az Európai Unió Bíróságának elnöke

1. kategória:

2. kategória: a Bizottság alelnöke és az EU külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, valamint a Bizottság többi alelnöke

2. kategória:

3. kategória: a Tanács főtitkára, a Bizottság tagjai, az Európai Unió Bíróságának bírái és főtanácsnokai, a Törvényszék elnöke és tagjai, az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének elnöke és tagjai, az ombudsman és az európai adatvédelmi biztos

3. kategória:

4. kategória: a Számvevőszék elnöke és tagjai

4. kategória:

5. kategória: az intézmények és ügynökségek legmagasabb rangú köztisztviselői

5. kategória:

Jogosultságaik összefoglalására az alábbiakban kerül sor. További információk találhatók az Europa honlapon közzétett személyzeti szabályzatban, amely az Unió valamennyi tisztviselőjének jogait és kötelezettségeit tartalmazó hivatalos dokumentum. A felsővezetés semmilyen kedvezményes kölcsönben nem részesült az Uniótól.

A FELSŐVEZETÉS FŐ PÉNZÜGYI JOGOSULTSÁGAI

A FELSŐVEZETÉS FŐ PÉNZÜGYI JOGOSULTSÁGAI

| EUR |
| --- |
| Jogosultság (alkalmazottanként) | 1. kategória | 2. kategória | 3. kategória | 4. kategória | 5. kategória |
| Alapfizetés (havi) | 27 031,43 | 24 484,99 - | 19 587,99 - | 21 155,03 - | 12 455,10 - |
| | | 25 464,39 | 22 036,49 | 22 526,20 | 19 587,99 |
| | | | | | |
| Lakhatási támogatás/Külföldi munkavégzési támogatás | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 0–4 %–16 % |
| | | | | | |
| Családi támogatások: | | | | | |
| Háztartási támogatás (a fizetés %-ában) | 2 % +
  181,82 | 2 % +
  181,82 | 2 % +
  181,82 | 2 % +
  181,82 | 2 % +
  181,82 |
| Eltartott gyermek | 397,29 | 397,29 | 397,29 | 397,29 | 397,29 |
| Iskola előtti | 97,05 | 97,05 | 97,05 | 97,05 | 97,05 |
| Iskoláztatási, vagy | 269,56 | 269,56 | 269,56 | 269,56 | 269,56 |
| A munkavégzés helyén kívüli képzés | 539,12 | 539,12 | 539,12 | 539,12 | 539,12 |
| Az elnöklő bírák támogatása | n.a. | n.a. | 627,76 | n.a. | n.a. |
| | | | | | |
| Reprezentációs költségtérítés | 1 464,87 | 941,46 | 627,76 | n.a. | n.a. |
| | | | | | |
| Éves utazási költségek | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |
| | | | | | |
| Tagállamba átutalható: | | | | | |
| Iskoláztatási támogatás (11) | Igen | Igen | Igen | Igen | Igen |
| a fizetés %-ában (11) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| a kk nélküli fizetés %-ában | legfeljebb 25 % | legfeljebb 25 % | legfeljebb 25 % | legfeljebb 25 % | legfeljebb 25 % |
| Reprezentációs költségek | visszatérített | visszatérített | visszatérített | n.a. | n.a. |
| | | | | | |
| Szolgálati jogviszony megkezdése: | | | | | |
| Beilleszkedési kiadások | 54 062,86 | 48 969,98 - | 39 175,99 - | 42 310,07 - | visszatérített |
| | | 50 928,78 | 44 072,99 | 45 052,39 | |
| Családtagok utazási költségei | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített |
| Költözésből adódó kiadások | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített |
| Szolgálati jogviszony megszűnése: | | | | | |
| Újraletelepedési kiadások | 27 031,43 | 24 484,99 - | 19 587,99 - | 21 155,03 - | visszatérített |
| | | 25 464,39 | 22 036,49 | 22 526,20 | |
| Családtagok utazási költségei | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített |
| Költözésből adódó kiadások | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített |
| Átmenet (a fizetés %-ában) (12) | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | n.a. |
| Betegségbiztosítás | fedezett | fedezett | fedezett | fedezett | fedezett |
| Nyugdíj (a fizetés %-ában, adózás előtt) | Legfeljebb 70 % | Legfeljebb 70 % | Legfeljebb 70 % | Legfeljebb 70 % | Legfeljebb 70 % |
| | | | | | |
| Levonások: | | | | | |
| Jövedelemadó | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % |
| Betegségbiztosítás (a fizetés %-ában) | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % |
| Speciális levonás a fizetés után | 7 % | 7 % | 7 % | 7 % | 6-7 % |
| Nyugdíjjárulék | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | 9,8  % |
| Személyek száma év végén | 3 | 6 | 93 | 28 | 112 |

EUR

Jogosultság (alkalmazottanként)

1. kategória

2. kategória

3. kategória

4. kategória

5. kategória

Alapfizetés (havi)

Alapfizetés (havi)

27 031,43

27 031,43

24 484,99 -

24 484,99 -

19 587,99 -

19 587,99 -

21 155,03 -

21 155,03 -

12 455,10 -

12 455,10 -

25 464,39

25 464,39

22 036,49

22 036,49

22 526,20

22 526,20

19 587,99

19 587,99

Lakhatási támogatás/Külföldi munkavégzési támogatás

Lakhatási támogatás/Külföldi munkavégzési támogatás

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

0–4 %–16 %

0–4 %–16 %

Családi támogatások:

Családi támogatások:

Háztartási támogatás (a fizetés %-ában)

2 % +

181,82

2 % +

181,82

2 % +

181,82

2 % +

181,82

2 % +

181,82

Eltartott gyermek

397,29

397,29

397,29

397,29

397,29

Iskola előtti

97,05

97,05

97,05

97,05

97,05

Iskoláztatási, vagy

269,56

269,56

269,56

269,56

269,56

A munkavégzés helyén kívüli képzés

539,12

539,12

539,12

539,12

539,12

Az elnöklő bírák támogatása

Az elnöklő bírák támogatása

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

627,76

627,76

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

Reprezentációs költségtérítés

Reprezentációs költségtérítés

1 464,87

1 464,87

941,46

941,46

627,76

627,76

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

Éves utazási költségek

Éves utazási költségek

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

Tagállamba átutalható:

Tagállamba átutalható:

Iskoláztatási támogatás (11)

11

Igen

Igen

Igen

Igen

Igen

a fizetés %-ában (11)

11

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

a kk nélküli fizetés %-ában

legfeljebb 25 %

legfeljebb 25 %

legfeljebb 25 %

legfeljebb 25 %

legfeljebb 25 %

Reprezentációs költségek

Reprezentációs költségek

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

Szolgálati jogviszony megkezdése:

Szolgálati jogviszony megkezdése:

Beilleszkedési kiadások

54 062,86

48 969,98 -

39 175,99 -

42 310,07 -

visszatérített

50 928,78

44 072,99

45 052,39

Családtagok utazási költségei

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

Költözésből adódó kiadások

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

Szolgálati jogviszony megszűnése:

Szolgálati jogviszony megszűnése:

Újraletelepedési kiadások

27 031,43

24 484,99 -

19 587,99 -

21 155,03 -

visszatérített

25 464,39

22 036,49

22 526,20

Családtagok utazási költségei

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

Költözésből adódó kiadások

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

Átmenet (a fizetés %-ában) (12)

12

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

n.a.

Betegségbiztosítás

fedezett

fedezett

fedezett

fedezett

fedezett

Nyugdíj (a fizetés %-ában, adózás előtt)

Nyugdíj (a fizetés %-ában, adózás előtt)

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Levonások:

Levonások:

Jövedelemadó

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

Betegségbiztosítás (a fizetés %-ában)

Betegségbiztosítás (a fizetés %-ában)

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

Speciális levonás a fizetés után

7 %

7 %

7 %

7 %

6-7 %

Nyugdíjjárulék

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

9,8  %

Személyek száma év végén

Személyek száma év végén

3

3

6

6

93

93

28

28

112

112

8.   A MÉRLEGFORDULÓNAP UTÁNI ESEMÉNYEK

A beszámoló aláírásának dátumáig – az alábbiakban ismertetett esemény kivételével – nem jutott a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének tudomására olyan lényeges esemény, amelyet e szakaszban kellene bemutatni, és jelentés sem érkezett ilyenről. A beszámoló és az ahhoz kapcsolódó megjegyzések a rendelkezésre álló legfrissebb adatok alapján készültek, és a bemutatott információk ezt tükrözik.

2017. március 29-én az Egyesült Királyság hivatalosan bejelentette az Európai Unióból való kilépésre irányuló szándékát, és ezzel aktiválta az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkét. E cikknek, valamint az Európai Tanács által adott, pénzügyi megállapodásra vonatkozó iránymutatásoknak és a Tanács által adott tárgyalási irányelveknek megfelelően az EU megállapodást köt az Egyesült Királysággal, amelyben meghatározzák az Egyesült Királyság kilépésének részletes szabályait. E beszámoló aláírásakor a tárgyalási eljárás éppen csak megkezdődött, és 2016. december 31-én nem volt hatással az EU pénzügyi helyzetére.

9.   A KONSZOLIDÁLÁS ALKALMAZÁSI KÖRE

A.   ELLENŐRZÖTT INTÉZMÉNYEK (52)

ELLENŐRZÖTT INTÉZMÉNYEK (52)

1.   Intézmények és tanácsadó szervek (11)

Intézmények és tanácsadó szervek (11)

Európai Parlament

Európai Parlament

Európai Tanács

Európai Tanács

Európai Bizottság

Európai Bizottság

Európai Számvevőszék

Európai Számvevőszék

Az Európai Unió Bírósága

Az Európai Unió Bírósága

Európai Külügyi Szolgálat

Európai Külügyi Szolgálat

Európai adatvédelmi biztos

Európai adatvédelmi biztos

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

Európai ombudsman

Európai ombudsman

Régiók Bizottsága

Régiók Bizottsága

Az Európai Unió Tanácsa

Az Európai Unió Tanácsa

2.   Uniós ügynökségek (39)

Uniós ügynökségek (39)

2.1.   
  Végrehajtó ügynökségek (6)

Végrehajtó ügynökségek (6)

Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség

Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség

Fogyasztó-, Egészség-, Élelmiszerügyi és Mezőgazdasági Végrehajtó Ügynökség

Fogyasztó-, Egészség-, Élelmiszerügyi és Mezőgazdasági Végrehajtó Ügynökség

Kutatási Végrehajtó Ügynökség

Kutatási Végrehajtó Ügynökség

Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség

Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség

Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökség

Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökség

Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége

Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége

2.2.   
  Decentralizált ügynökségek (33)

Decentralizált ügynökségek (33)

Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség

Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség

Európai Gyógyszerügynökség

Európai Gyógyszerügynökség

Európai GNSS Ügynökség

Európai GNSS Ügynökség

Európai Vegyianyag-ügynökség

Európai Vegyianyag-ügynökség

Fusion for Energy (Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás)

Fusion for Energy (Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás)

Eurojust

Eurojust

A Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete

A Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete

Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség

Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség

Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ

Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ

Európai Környezetvédelmi Ügynökség

Európai Környezetvédelmi Ügynökség

Európai Szakképzésfejlesztési Központ

Európai Szakképzésfejlesztési Központ

Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége

Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége

Európai Bankhatóság

Európai Bankhatóság

Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal

Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal

Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületének Hivatala

Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületének Hivatala

Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség (Frontex)

Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség (Frontex)

EU-LISA (A Szabadságon, a Biztonságon és a Jog Érvényesülésén Alapuló Térség Nagyméretű IT-rendszereinek Üzemeltetési Igazgatását Végző Európai Ügynökség)

EU-LISA (A Szabadságon, a Biztonságon és a Jog Érvényesülésén Alapuló Térség Nagyméretű IT-rendszereinek Üzemeltetési Igazgatását Végző Európai Ügynökség)

Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság

Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság

Európai Vasúti Ügynökség

Európai Vasúti Ügynökség

Közösségi Növényfajta-hivatal

Közösségi Növényfajta-hivatal

Európai Halászati Ellenőrző Hivatal

Európai Halászati Ellenőrző Hivatal

A Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja

A Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja

Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala

Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala

Európai Rendőrségi Hivatal (EUROPOL)

Európai Rendőrségi Hivatal (EUROPOL)

Európai Repülésbiztonsági Ügynökség

Európai Repülésbiztonsági Ügynökség

Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség

Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség

Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége

Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége

Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság

Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság

Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja

Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja

Európai Értékpapírpiaci Hatóság

Európai Értékpapírpiaci Hatóság

Európai Képzési Alapítvány

Európai Képzési Alapítvány

Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért

Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért

Az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynöksége (CEPOL)

Az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynöksége (CEPOL)

3.   Egyéb ellenőrzött intézmények (2)

Egyéb ellenőrzött intézmények (2)

Európai Szén- és Acélközösség (felszámolás alatt)

Európai Szén- és Acélközösség (felszámolás alatt)

Európai Innovációs és Technológiai Intézet

Európai Innovációs és Technológiai Intézet

B.   TÁRSULT VÁLLALKOZÁSOK (1)

TÁRSULT VÁLLALKOZÁSOK (1)

Európai Beruházási Alap

Európai Beruházási Alap

KISEBB GAZDÁLKODÓ EGYSÉGEK

KISEBB GAZDÁLKODÓ EGYSÉGEK

Az alábbiakban felsorolt gazdálkodó egységeket csekély jelentőségük miatt nem vonták be az EU 2016. évi összevont pénzügyi beszámolójába a tőkemódszer alkalmazásával:

Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozás

Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozás

A Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozás az EU és a Bioalapú Iparágak Konzorciuma (BIK) köz-magán társulása. A Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozás arra törekszik, hogy kibontakoztassa az európai biogazdaságban rejlő lehetőségeket, előmozdítva a biológiai maradékanyagok és biológiai hulladékok környezetkímélőbb mindennapi termékekké történő, biofinomítókban, innovatív technológiák révén végzett átalakítását, amelyek a biogazdaság középpontjában állnak.

Tiszta Égbolt közös vállalkozás

Tiszta Égbolt közös vállalkozás

A Tiszta Égbolt a legnagyobb európai kutatási program, amely a légi járművekkel összefüggő szén-dioxid-kibocsátás, gázkibocsátások és zajszintek csökkentését célzó innovatív, élvonalbeli technológiát fejleszti ki. Az EU „Horizont 2020” keretprogramja által finanszírozott Tiszta Égbolt hozzájárul az európai légi ipari együttműködés, globális vezető szerep és versenyképesség megerősítéséhez.

Az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító közös vállalkozás (IMI közös vállalkozás)

Az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító közös vállalkozás (IMI közös vállalkozás)

Az IMI közös vállalkozás Európa legnagyobb olyan köz-magán társulása, melynek célja a jobb és biztonságosabb gyógyszerek kifejlesztésére irányuló folyamat felgyorsítása. Az IMI az Európai Unió és egy gyógyszeripari szövetség közös vállalkozása.

Kiváló Európai Elektronikai Alkatrészek és Rendszerek Közös Vállalkozás (ECSEL, a korábbi ARTEMIS és ENIAC közös vállalkozások összefonódása)

Kiváló Európai Elektronikai Alkatrészek és Rendszerek Közös Vállalkozás (ECSEL, a korábbi ARTEMIS és ENIAC közös vállalkozások összefonódása)

Az ECSEL elektronikai alkatrészekkel és rendszerekkel foglalkozó köz-magán társulás, amely összeköti a kutatást és a hasznosítást, összehangolja az európai és tagállami beruházások fokozását célzó stratégiákat, valamint fejlett ökoszisztémát épít ki.

Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai (FCH) Közös Vállalkozás

Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai (FCH) Közös Vállalkozás

Az FCH a köz- és a magánszféra partnerségében valósul meg, és az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiákkal összefüggő kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységeket támogatja Európában. Célja, hogy felgyorsítsa ezeknek a technológiáknak a piaci bevezetését, és elősegítse, hogy a bennük rejlő lehetőségeknek megfelelő szerepet kapjanak az alacsony széndioxid-kibocsátású energetikai rendszer kialakításában.

Az új generációs európai légiforgalmi szolgáltatási rendszer (SESAR) megvalósítását célzó közös vállalkozás (SESAR közös vállalkozás)

Az új generációs európai légiforgalmi szolgáltatási rendszer (SESAR) megvalósítását célzó közös vállalkozás (SESAR közös vállalkozás)

A SESAR egy olyan köz-magán társulás, amelynek feladata, hogy valamennyi kapcsolódó kutatás-fejlesztési erőfeszítés uniós összehangolása és egyesítése révén korszerűsítse az európai légiforgalmi szolgáltatás rendszerét.

Shift2Rail közös vállalkozás

Shift2Rail közös vállalkozás

A Shitf2Rail az első európai vasúti közös technológiai kezdeményezés, amely az új és fejlett technológiáknak az innovatív vasúti termékmegoldásokba történő integrálásával összpontosított kutatási és innovációs, valamint piacvezérelt megoldások kialakítására törekszik.

E gazdálkodó egységek éves beszámolója nyilvánosan hozzáférhető az egyes gazdálkodó egységek honlapján.

A PÉNZÜGYI KIMUTATÁS TÁRGYALÁSA ÉS ELEMZÉSE

2016-OS PÉNZÜGYI ÉV (13)

13

A pénzügyi kimutatás tárgyalásának és elemzésének az a célja, hogy segítséget nyújtson az olvasónak az EU összevont pénzügyi beszámolójában bemutatott pénzügyi helyzet, pénzügyi teljesítmény és cash flow-k megértéséhez. Az itt szereplő információk nem képezték ellenőrzés tárgyát.

1.   AZ EURÓPAI UNIÓ ÖSSZEVONT PÉNZÜGYI BESZÁMOLÓJA: PÉNZÜGYI HELYZET 2016-BAN

1.1.   BEVÉTELEK

BEVÉTELEK

Az uniós intézmények és szervek bevételeinek nagy része nem visszterhes ügyletekből származó bevétel. Az alábbi ábra áttekintést nyújt e bevételek főbb kategóriáiról.

A nem visszterhes ügyletekből származó bevételek ötéves tendenciája (millió EUR)

A nem visszterhes ügyletekből származó bevételek ötéves tendenciája (millió EUR)

Image

A nem visszterhes ügyletekből származó bevételek 2015-höz képest vett változásait illetően a főbb pontok a következők:

| — | a héa-bevételek 2,5 milliárd EUR-val csökkentek, aminek oka elsősorban az, hogy a 2014. évi sajátforrás-határozat 2016-os hatálybalépésével Németország, Hollandia és Svédország tekintetében 0,15 %-os csökkentett lehívási kulcsot kellett alkalmazni, és |
| --- | --- |

—

a héa-bevételek 2,5 milliárd EUR-val csökkentek, aminek oka elsősorban az, hogy a 2014. évi sajátforrás-határozat 2016-os hatálybalépésével Németország, Hollandia és Svédország tekintetében 0,15 %-os csökkentett lehívási kulcsot kellett alkalmazni, és

| — | jelentősen, 3,3 milliárd EUR-val emelkedett a versenyjogi pénzbírságokból származó bevétel, amely főként a 2016-ban a tehergépjármű- és a bankszektorban kiszabott pénzbírságoknak köszönhető. |
| --- | --- |

—

jelentősen, 3,3 milliárd EUR-val emelkedett a versenyjogi pénzbírságokból származó bevétel, amely főként a 2016-ban a tehergépjármű- és a bankszektorban kiszabott pénzbírságoknak köszönhető.

A kiadások visszafizettetése a Bizottság által kibocsátott és beszedett (vagy a Bizottság számviteli rendszerében könyvelt későbbi kifizetésekkel szemben beszámított) visszafizetési felszólításokat fedi le, melyek az uniós költségvetésből korábban kifizetett kiadások visszafizettetését szolgálják.

1.2.   KIADÁSOK

KIADÁSOK

A kiadások 144,5 milliárd EUR-t tettek ki, vagyis az előző évhez képest sokkal alacsonyabbak voltak (2015: 155,9 milliárd EUR). Az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) és a Kohéziós Alap vonatkozásában 3,7 milliárd EUR-s csökkenés figyelhető meg, amelynek oka az előző (2007–2013 közötti) programozási időszakkal kapcsolatban felmerült kiadások csökkenése és a 2014–2020-as programozási időszak végrehajtásának lassú elindulása volt. Ugyanezen okból az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és egyéb vidékfejlesztési eszközök keretében felmerült kiadások is csökkentek 3,7 milliárd EUR-val.

A főbb kiadási tételek (102,8 milliárd EUR) a megosztott irányítás alá tartozó transzferjellegű kifizetések. A főbb alapok a következők: az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA), az EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök, az ERFA, a Kohéziós Alap és az Európai Szociális Alap (ESZA). A 2016-os pénzügyi évben ezek az összes kiadás majdnem 71,1 %-át tették ki.

Image

A közvetlen irányítás keretében felmerült kiadások a Bizottság, a végrehajtó ügynökségek és a vagyonkezelői alapok általi költségvetés-végrehajtást mutatják. Ugyancsak közvetlen irányítás alá tartoznak az összes uniós intézmény és ügynökség igazgatási kiadásai. Közvetett irányítás esetén a költségvetést az uniós ügynökségek, az uniós szervek, harmadik országok, nemzetközi szervezetek és egyéb jogalanyok hajtják végre. Összességében a közvetlen és közvetett irányítás keretében felmerült kiadások az összes kiadás hozzávetőleg 16,2 %-át teszik ki (23,4 milliárd EUR), és az előző pénzügyi évhez képest stabilak maradtak.

Az EU az olyan jövőbeli kifizetési kötelezettségeket is kiadásként számolja el, amelyeket még nem tüntetnek fel a készpénz alapú költségvetési számlákon. Ezeket különösen a mezőgazdaságra és a vidékfejlesztésre vonatkozó szállítói kötelezettségek és elhatárolt költségek, valamint a biztosok, az európai parlamenti képviselők és a személyzet által megszerzett nyugdíjjogosultságokkal kapcsolatos munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek alatt tüntetik fel, és ezek negatív nettó eszközökhöz vezetnek (e kifizetéseket jövőbeli költségvetésekből fogják finanszírozni).

1.3.   ESZKÖZÖK

ESZKÖZÖK

163 milliárd EUR összegű eszköz az EU konszolidált mérlegében

163 milliárd EUR összegű eszköz az EU konszolidált mérlegében

Image

A mérleg eszközoldalán lévő legjelentősebb tételek a pénzügyi eszközök (kölcsönök, értékesíthető pénzügyi eszközök, pénzeszközök) és az előfinanszírozási összegek, amelyek az EU eszközeinek közel 84 %-át teszik ki. A kölcsönök összege 1,8 milliárd EUR-val, 55,5 milliárd EUR-ra csökkent, míg az uniós költségvetésből finanszírozott értékesíthető pénzügyi eszközök (költségvetési eszközök) összege hozzávetőleg 455 millió EUR-val emelkedett (2015: 460 millió EUR). Az eszközoldalon a „Világűrbe telepített eszközök” alatt a Kopernikusz és a Galileo programot érintő eszközök szerepelnek (3,3 milliárd EUR). A Galileo kezdeti szolgáltatásairól szóló, 2016. december 15-i nyilatkozatot követően a Galileóhoz kapcsolódó eszközök a befejezetlen beruházások alól átkerültek a tárgyi eszközök alá.

Az uniós intézmények és szervek általánosságban arra törekednek, hogy a pénzeszközként és pénzeszköz-egyenértékesként tartott összegeket alacsony szinten tartsák. A pénzeszközök év végi 28,6 milliárd EUR összegű magas egyenlegének fő okai az alábbiak:

| — | A saját források tekintetében az év végi egyenleg magában foglal egy összesen 7,7 milliárd EUR-s nettó összeget, amelyet a 2016 végén elfogadott költségvetés-módosítás eredményeképpen 2017 elején vissza kellett téríteni a tagállamok részére. Ezenfelül 2016 utolsó napjaiban 1,5 milliárd EUR összegű, saját forrásokra vonatkozó előleg érkezett be. |
| --- | --- |

—

A saját források tekintetében az év végi egyenleg magában foglal egy összesen 7,7 milliárd EUR-s nettó összeget, amelyet a 2016 végén elfogadott költségvetés-módosítás eredményeképpen 2017 elején vissza kellett téríteni a tagállamok részére. Ezenfelül 2016 utolsó napjaiban 1,5 milliárd EUR összegű, saját forrásokra vonatkozó előleg érkezett be.

| — | 2016-ban véglegesen beszedtek 4,3 milliárd EUR összegű, a Bizottság által a versenyszabályok megsértése miatt kirótt jelentős összegű pénzbírságot, amely év végén a kincstári egyenleg részét képezte. |
| --- | --- |

—

2016-ban véglegesen beszedtek 4,3 milliárd EUR összegű, a Bizottság által a versenyszabályok megsértése miatt kirótt jelentős összegű pénzbírságot, amely év végén a kincstári egyenleg részét képezte.

| — | A kincstári egyenleg továbbá magában foglalta a 2016 végéig fel nem használt, 11 milliárd EUR összegű címzett bevételeket és kifizetési előirányzatokat. |
| --- | --- |

—

A kincstári egyenleg továbbá magában foglalta a 2016 végéig fel nem használt, 11 milliárd EUR összegű címzett bevételeket és kifizetési előirányzatokat.

Előfinanszírozás

Előfinanszírozás

Megjegyzendő, hogy az előfinanszírozás szintjét jelentősen befolyásolja a többéves pénzügyi keret ciklusa – például a többéves pénzügyi keret időszakának elején várhatóan nagy előlegeket kell kifizetni a tagállamok részére a kohéziós politika keretében. A Bizottság minden erőfeszítést megtesz annak érdekében, hogy az előfinanszírozást megfelelő szinten tartsa. Egyensúlyt kell teremteni a projektek elegendő finanszírozásának biztosítása és a kiadások kellő időben történő elszámolása között.

Az uniós mérlegben szereplő teljes előfinanszírozás (amely nem tartalmazza a tagállamok részére teljesített egyéb előlegeket, valamint a Bekou és az Afrika vagyonkezelői alapokhoz való hozzájárulásokat) 41,6 milliárd EUR-t tesz ki (2015: 40 milliárd EUR), amelynek szinte az egésze bizottsági tevékenységekhez kapcsolódik. A Bizottság által nyújtott előfinanszírozás mintegy 64 %-a megosztott irányítású, ami azt jelenti, hogy a költségvetés végrehajtását a tagállamokhoz delegálják (a Bizottság felügyeleti szerepet lát el).

Bizottság általi előfinanszírozás irányítási mód szerinti bontásban

Bizottság általi előfinanszírozás irányítási mód szerinti bontásban

Image

A megosztott irányítási mód alá tartozó legjelentősebb előfinanszírozási összeg az ERFA-hoz és a Kohéziós Alaphoz kapcsolódik (15,1 milliárd EUR).

A hosszú távú előfinanszírozás 8,3 milliárd EUR-val csökkent, míg a rövid távú előfinanszírozás 9,9 milliárd EUR-val emelkedett. Az előfinanszírozási összegek ezen változása annak köszönhető, hogy a 2007–2013 közötti programozási időszak a zárószakaszában van, így több összeg válik esedékessé 12 hónapon belül. A 2014–2020 közötti programozási időszakot érintően a kezdeti előfinanszírozást hosszú lejáratúként, míg az éves előfinanszírozást rövid lejáratúként könyvelik le.

PÉNZÜGYI INSTRUMENTUMOK

PÉNZÜGYI INSTRUMENTUMOK

Az EU összevont pénzügyi beszámolójában a következők vannak feltüntetve számviteli értelemben pénzügyi instrumentumként:

| — | a költségvetésből támogatott finanszírozási eszközök, |
| --- | --- |

—

a költségvetésből támogatott finanszírozási eszközök,

| — | költségvetési garanciákra vonatkozó garanciaalapokban tartott pénzügyi eszközök, és |
| --- | --- |

—

költségvetési garanciákra vonatkozó garanciaalapokban tartott pénzügyi eszközök, és

| — | kölcsönök és pénzügyi támogatási programokra vonatkozó kapcsolódó hitelfelvételek. |
| --- | --- |

—

kölcsönök és pénzügyi támogatási programokra vonatkozó kapcsolódó hitelfelvételek.

A költségvetésből támogatott finanszírozási eszközök

A költségvetésből támogatott finanszírozási eszközök

Az uniós költségvetésből támogatott, közvetlen és közvetett irányítás alá tartozó finanszírozási eszközök jelentősége és volumene évről évre nő. A hagyományos költségvetés-végrehajtási módhoz képest – amely vissza nem térítendő és más támogatások nyújtására terjed ki – az e megközelítés mögött álló alapvető koncepció az, hogy a költségvetésből finanszírozási eszközök révén felhasznált minden egyes euróból a tőkeáttételi hatásnak köszönhetően a végső kedvezményezett több mint 1 eurót kap pénzügyi támogatásként. Az uniós költségvetés e felhasználása arra irányul, hogy maximalizálja a rendelkezésre álló források hatását. Az uniós költségvetésből támogatott finanszírozási eszközök formája lehet garanciaeszköz, tőkeinstrumentum és hiteleszköz – lásd a többéves pénzügyi keret szerinti alábbi áttekintést. Az ezen instrumentumokban tartott eszközöket vagy pénzeszközökben és pénzeszköz-egyenértékesekben tartják, vagy befektetik az EU összevont pénzügyi beszámolójában értékesíthető pénzügyi eszközként feltüntetett tőkeinstrumentumokba és hitelpapírokba.

Az uniós költségvetésből támogatott finanszírozási eszközök értékesíthető pénzügyi eszközei (év végi érték)

Image

Az alábbi táblázatok áttekintést nyújtanak az uniós költségvetésből támogatott finanszírozási eszközökről és azok 2016. december 31-i értékéről a többéves pénzügyi keret szerinti bontásban:

| millió EUR |
| --- |
| Több többéves pénzügyi kerethez kapcsolódó | Eszközök | Kötelezettségek | Garanciák |
| Garancia- és kockázatmegosztási eszközök: | | | |
| Nyugat-balkáni Vállalkozásfejlesztési és Innovációs Eszköz (EDIF) | 29 | (17) | — (14) |
| | 29 | (17) | — |
| Tőkeinstrumentumok: | | | |
| Délkelet-Európáért Európai Alap (EFSE) | 119 | — | — |
| Vállalkozásbővítési alap (ENEF) | 10 | — | — |
| Vállalkozásinnovációs alap (ENIF) | 20 | — | — |
| Környezetbarát Növekedésért Alap a keleti szomszédság részére | 51 | — | — |
| MIFA Debt Fund – mikrofinanszírozási kezdeményezés Ázsia részére | 9 | — | — |
| MENA Alap a mikro-, kis- és középvállalkozások számára (SANAD) | 9 | — | — |
| | 218 | — | — |
| Összesen | 247 | (17) | — |

millió EUR

Több többéves pénzügyi kerethez kapcsolódó

Eszközök

Kötelezettségek

Garanciák

Garancia- és kockázatmegosztási eszközök:

Garancia- és kockázatmegosztási eszközök:

Nyugat-balkáni Vállalkozásfejlesztési és Innovációs Eszköz (EDIF)

29

(17)

— (14)

14

29

29

(17)

(17)

—

Tőkeinstrumentumok:

Tőkeinstrumentumok:

Délkelet-Európáért Európai Alap (EFSE)

119

—

—

Vállalkozásbővítési alap (ENEF)

10

—

—

Vállalkozásinnovációs alap (ENIF)

20

—

—

Környezetbarát Növekedésért Alap a keleti szomszédság részére

51

—

—

MIFA Debt Fund – mikrofinanszírozási kezdeményezés Ázsia részére

9

—

—

MENA Alap a mikro-, kis- és középvállalkozások számára (SANAD)

9

—

—

218

218

—

—

Összesen

Összesen

247

247

(17)

(17)

—

| millió EUR |
| --- |
| 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret | Eszközök | Kötelezettségek | Garanciák |
| Garancia- és kockázatmegosztási eszközök: | | | |
| Horizont 2020 – InnovFin kutatási és innovációs célú hitel és garancia | 698 | (8) | (550) |
| Horizont 2020 – InnovFin kkv-garanciaeszköz | 467 | (99) | (371) |
| Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz hitelfinanszírozási eszköz (CEF DI) (15) | 493 | (1) | (465) |
| COSME hitelgarancia-eszköz | 160 | (156) | — (14) |
| Foglalkoztatás és szociális innováció | 50 | (16) | — (14) |
| ElectriFI | 30 | — | — |
| A kulturális és kreatív ágazatok garanciaeszköze (CCS LGF) | 6 | (1) | — (14) |
| EU mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség eszköz | 9 | 0 | — |
| Diákhitelgarancia-eszköz | 16 | (2) | (14) |
| Természetitőke-finanszírozási eszköz | 11 | — | — |
| SEMED Mkkv Inkluzív Finanszírozási Program | 15 | (1) | 0 |
| Kockázatitőke-eszköz a déli szomszédság országai részére | 20 | — | — |
| „Nők az üzleti életben” program a keleti partnerség országaiban | 5 | — | — |
| Energiahatékonysági magánfinanszírozási eszköz (PF4EE) | 18 | 0 | (3) |
| Támogatás a mongol gazdaság diverzifikálásához | 2 | — | — |
| | 1 999 | (285) | (1 389 ) |
| Tőkeinstrumentumok: | | | |
| Horizont 2020 InnovFin kutatási és innovációs célú tőkefinanszírozási eszköz | 229 | (4) | — |
| COSME – Növekedésösztönző Tőkefinanszírozási Eszköz | 51 | (3) | — |
| | 280 | (7) | — |
| Összesen | 2 279 | (292) | (1 389 ) |

millió EUR

2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret

Eszközök

Kötelezettségek

Garanciák

Garancia- és kockázatmegosztási eszközök:

Garancia- és kockázatmegosztási eszközök:

Horizont 2020 – InnovFin kutatási és innovációs célú hitel és garancia

698

(8)

(550)

Horizont 2020 – InnovFin kkv-garanciaeszköz

467

(99)

(371)

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz hitelfinanszírozási eszköz (CEF DI) (15)

15

493

(1)

(465)

COSME hitelgarancia-eszköz

160

(156)

— (14)

14

Foglalkoztatás és szociális innováció

50

(16)

— (14)

14

ElectriFI

30

—

—

A kulturális és kreatív ágazatok garanciaeszköze (CCS LGF)

6

(1)

— (14)

14

EU mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség eszköz

9

0

—

Diákhitelgarancia-eszköz

16

(2)

(14)

14

Természetitőke-finanszírozási eszköz

11

—

—

SEMED Mkkv Inkluzív Finanszírozási Program

15

(1)

0

Kockázatitőke-eszköz a déli szomszédság országai részére

20

—

—

„Nők az üzleti életben” program a keleti partnerség országaiban

5

—

—

Energiahatékonysági magánfinanszírozási eszköz (PF4EE)

18

0

(3)

Támogatás a mongol gazdaság diverzifikálásához

2

—

—

1 999

1 999

(285)

(285)

(1 389 )

(1 389 )

Tőkeinstrumentumok:

Tőkeinstrumentumok:

Horizont 2020 InnovFin kutatási és innovációs célú tőkefinanszírozási eszköz

229

(4)

—

COSME – Növekedésösztönző Tőkefinanszírozási Eszköz

51

(3)

—

280

280

(7)

(7)

—

Összesen

Összesen

2 279

2 279

(292)

(292)

(1 389 )

(1 389 )

| 2014 előtti többéves pénzügyi keret | Eszközök | Kötelezettségek | Garanciák |
| --- | --- | --- | --- |
| Garancia- és kockázatmegosztási eszközök: | | | |
| Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus (RSFF) | 839 | (88) | (711) |
| A versenyképességi és innovációs keretprogram szerinti kkv-garanciakeret | 100 | (190) | (14) |
| Többéves program (MAP) vállalkozásoknak | 25 | (34) | (14) |
| Európai Progress mikrofinanszírozási megbízás | 10 | (7) | (14) |
| Kkv-garanciakeret | 17 | (14) | (14) |
| | 991 | (333) | (711) |
| Tőkeinstrumentumok: | | | |
| A versenyképességi és innovációs keretprogram szerinti, a gyorsan növekvő és innovatív kkv-k támogatására létrehozott eszköz | 423 | (3) | — |
| Többéves keretprogram – Tőkefinanszírozási eszköz | 196 | (0) | — |
| Európai Energiahatékonysági Alap | 100 | — | — |
| A foglalkoztatási és társadalmi befogadási célú európai Progress mikrofinanszírozási eszköz | 75 | — | — |
| Globális Energiahatékonysági és Megújulóenergia-alap | 74 | — | — |
| Marguerite Alap | 54 | — | — |
| Európai Technológiai Hitelkeret (ETF) Startup eszköz 1998 | 11 | (0) | — |
| Technológiatranszfer kísérleti projektek | 1 | (0) | — |
| | 933 | (3) | — |
| Hiteleszközök/Tőkeinstrumentumok/Technikai segítségnyújtás: | | | |
| Gazdasági és pénzügyi együttműködési eszköz az euromediterrán partnerség keretében (MEDA) | 202 | 2 | — |
| Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz (ENPI) | 142 | 6 | — |
| Kkv-kat támogató hitelek | 18 | — | — |
| | 363 | (8) | — |
| Összesen | 2 286 | (344) | (711) |
| Mindösszesen | 4 812 | (652) | (2 101 ) |

2014 előtti többéves pénzügyi keret

Eszközök

Kötelezettségek

Garanciák

Garancia- és kockázatmegosztási eszközök:

Garancia- és kockázatmegosztási eszközök:

Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus (RSFF)

839

(88)

(711)

A versenyképességi és innovációs keretprogram szerinti kkv-garanciakeret

100

(190)

(14)

14

Többéves program (MAP) vállalkozásoknak

25

(34)

(14)

14

Európai Progress mikrofinanszírozási megbízás

10

(7)

(14)

14

Kkv-garanciakeret

17

(14)

(14)

14

991

991

(333)

(333)

(711)

(711)

Tőkeinstrumentumok:

Tőkeinstrumentumok:

A versenyképességi és innovációs keretprogram szerinti, a gyorsan növekvő és innovatív kkv-k támogatására létrehozott eszköz

423

(3)

—

Többéves keretprogram – Tőkefinanszírozási eszköz

196

(0)

—

Európai Energiahatékonysági Alap

100

—

—

A foglalkoztatási és társadalmi befogadási célú európai Progress mikrofinanszírozási eszköz

75

—

—

Globális Energiahatékonysági és Megújulóenergia-alap

74

—

—

Marguerite Alap

54

—

—

Európai Technológiai Hitelkeret (ETF) Startup eszköz 1998

11

(0)

—

Technológiatranszfer kísérleti projektek

1

(0)

—

933

933

(3)

(3)

—

Hiteleszközök/Tőkeinstrumentumok/Technikai segítségnyújtás:

Hiteleszközök/Tőkeinstrumentumok/Technikai segítségnyújtás:

Gazdasági és pénzügyi együttműködési eszköz az euromediterrán partnerség keretében (MEDA)

202

2

—

Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz (ENPI)

142

6

—

Kkv-kat támogató hitelek

18

—

—

363

363

(8)

(8)

—

Összesen

Összesen

2 286

2 286

(344)

(344)

(711)

(711)

Mindösszesen

Mindösszesen

4 812

4 812

(652)

(652)

(2 101 )

(2 101 )

Költségvetési garanciákra vonatkozó garanciaalapokban tartott pénzügyi eszközök

Költségvetési garanciákra vonatkozó garanciaalapokban tartott pénzügyi eszközök

A Bizottság garanciaalapokat hozott létre (lásd az összevont pénzügyi beszámoló 4.1.1. megjegyzését) az EBB csoport részére nyújtott költségvetési garanciák fedezésére. E garanciaalapokat az uniós költségvetésből származó kifizetésekből töltik fel, hogy likviditási tartalékot biztosítsanak a fedezett műveletekből származó potenciális veszteségekkel szemben. A garanciaalap részére teljesített kifizetéseket pénzügyi instrumentumokba, többek között hitelpapírokba, pénzeszközökbe és lekötött betétekbe fektetik be. 2016. december 31-én a Bizottság az alábbiakban tartott pénzügyi eszközöket:

4.1.1.

| — | a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap, 2,3 milliárd EUR, és |
| --- | --- |

—

a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap, 2,3 milliárd EUR, és

| — | az ESBA-garanciaalap, 1 milliárd EUR. |
| --- | --- |

—

az ESBA-garanciaalap, 1 milliárd EUR.

Az ESBA-garanciaalap 2016-ban kezdte meg működését.

Pénzügyi támogatási programokra vonatkozó kölcsönök és kapcsolódó hitelfelvételek

Pénzügyi támogatási programokra vonatkozó kölcsönök és kapcsolódó hitelfelvételek

Az Európai Unióról szóló szerződés felhatalmazza az EU-t, hogy konkrét megbízatások teljesítéséhez szükséges pénzügyi források mobilizálása érdekében hitelt vegyen fel. Az EU képviseletében eljáró Bizottság jelenleg a következő három fő programot működteti, amelyek keretében kölcsönöket nyújthat: európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus, fizetésimérleg-eszköz, makroszintű pénzügyi támogatás. Az uniós hitelezés finanszírozásához szükséges tőkét a tőkepiacokon vagy pénzügyi intézményeknél veszik fel.

A makroszintű pénzügyi támogatási kölcsönöket az EU-n kívüli partnerországok részére nyújtják. A kintlévő kölcsönök összege 2016. december 31-én2 947 millió EUR-t tett ki névértékén.

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM)

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM)

2014-ben lejárt az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében nyújtott ír és portugál pénzügyi támogatási program, így további kölcsönöket már nem lehet lehívni. 2016 januárjában Portugália hivatalosan kérte az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében számára nyújtott első kölcsön 2016. június 3-i visszafizetési határidejének meghosszabbítását. A 4,75 milliárd EUR összegű részletet három új részfolyósítással refinanszírozták (1,5 milliárd, 2,25 milliárd és 1 milliárd EUR), amelyek lejárata 2023, 2031, illetve 2036. Ez a fő oka annak, hogy a 2016. évi mérlegben csökkentek a rövid lejáratú hitelek/hitelfelvételek és emelkedtek a hosszú lejáratú hitelek/hitelfelvételek.

Fizetésimérleg-eszköz (BOP)

Fizetésimérleg-eszköz (BOP)

A Magyarországra vonatkozó fizetésimérleg-támogatási program 2010-ben, a Lettországra és Romániára vonatkozó két támogatási program pedig 2012-ben lejárt. Ezenfelül a Romániára vonatkozó két elővigyázatossági pénzügyi támogatási program 2013-ban, illetve 2015-ben lehívás nélkül lejárt. 2016 áprilisában Magyarország visszafizette az utolsó fennmaradó 1,5 milliárd EUR összegű részletet.

A pénzügyi támogatásra vonatkozó kölcsönök áttekintése (nominális összegek):

| milliárd EUR |
| --- |
| | Fizetésimérleg-eszköz (BOP) | EFSM (16) | ÖSSZESEN |
| Magyarország | Lettország | Románia | Összesen | Írország | Portugália | Összesen |
| Összes nyújtott | 6,5 | 3,1 | 5,0  (17) | 14,6 | 22,5 | 26,0 | 48,5 | 63,1 |
| 2016.12.31-ig folyósított összesen | 5,5 | 2,9 | 5,0 | 13,4 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 60,2 |
| 2016.12.31-ig visszafizetett összesen | (5,5 ) | (2,2 ) | (1,5 ) | (9,2 ) | — | — | — | (9,2 ) |
| 2016.12.31-én kinnlévő összeg | — | 0,7 | 3,5 | 4,2 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 51,0 |

milliárd EUR

Fizetésimérleg-eszköz (BOP)

EFSM (16)

16

ÖSSZESEN

Magyarország

Lettország

Románia

Összesen

Írország

Portugália

Összesen

Összes nyújtott

6,5

3,1

5,0  (17)

17

14,6

22,5

26,0

48,5

63,1

2016.12.31-ig folyósított összesen

5,5

2,9

5,0

13,4

22,5

24,3

46,8

60,2

2016.12.31-ig visszafizetett összesen

(5,5 )

(2,2 )

(1,5 )

(9,2 )

—

—

—

(9,2 )

2016.12.31-én kinnlévő összeg

—

0,7

3,5

4,2

22,5

24,3

46,8

51,0

1.4.   KÖTELEZETTSÉGEK

KÖTELEZETTSÉGEK

235 milliárd EUR összegű kötelezettség az EU konszolidált mérlegében

235 milliárd EUR összegű kötelezettség az EU konszolidált mérlegében

Image

A kötelezettségoldal elsősorban a következő négy kiemelt tételből áll: a nyugdíjakra és az egyéb munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek, a hitelfelvételek, a szállítói kötelezettségek és az elhatárolt költségek. 2015-höz képest a legnagyobb változás az, hogy majdnem 8 milliárd EUR-val emelkedtek a szállítói kötelezettségek annak köszönhetően, hogy 2015-höz képest 2016-ban eredményesebben zajlott az EMGA végrehajtása (vagyis a tagállami szintű kifizetések) – lásd az összevont pénzügyi beszámoló 2.12. megjegyzését.

2.12.

Összes beérkezett és a mérleg szállítói kötelezettség fejezetében elszámolt költségtérítési igény és számla

Összes beérkezett és a mérleg szállítói kötelezettség fejezetében elszámolt költségtérítési igény és számla

Image

Nettó eszközök

Nettó eszközök

Az eszközöket meghaladó kötelezettségállomány nem jelenti azt, hogy az uniós intézmények és szervek pénzügyi nehézségekkel küzdenének, hanem inkább azt, hogy bizonyos kötelezettségeket jövőbeli éves költségvetésekből kell majd finanszírozni. Az eredményszemléletű elszámolás szabályai értelmében igen sok kiadást 2016-ban számolnak el, holott tényleges kifizetésükre esetleg csak 2017-ben vagy később, jövőbeli költségvetések keretében kerül sor, és a kapcsolódó bevételeket majd csak későbbi időszakokban tüntetik fel. A kiemelendő legjelentősebb összegek az EMGA tevékenységei (amelyeket 2017-ben fizetnek ki) és a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek (amelyeket a következő 30 év során teljesítenek).

2.   AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉS VÉDELME

Áttekintés a 2016. évi pénzügyi korrekciókról és visszafizettetésekről

Áttekintés a 2016. évi pénzügyi korrekciókról és visszafizettetésekről

Az uniós költségvetés végrehajtásakor nagy figyelmet kell szentelni annak, hogy megfelelően megelőzzék, feltárják, majd korrigálják a hibákhoz, szabálytalanságokhoz és csaláshoz vezető rendszerbeli hiányosságokat. A Számvevőszék éves jelentése az éves beszámoló alapjául szolgáló műveletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó megbízhatósági nyilatkozatot, valamint a kifizetések lényeges hibaszintjét tartalmazza. Az EU éves beszámolójának a Hivatalos Lapban való közzétételével együtt a megbízhatósági nyilatkozatot is közzéteszik.

A Bizottság védintézkedései két fő mechanizmus révén enyhítik e hibák hatásait:

| 1. | megelőző mechanizmusok (például előzetes ellenőrzések, a kifizetések megszakítása és felfüggesztése); és |
| --- | --- |

1.

megelőző mechanizmusok (például előzetes ellenőrzések, a kifizetések megszakítása és felfüggesztése); és

| 2. | korrekciós mechanizmusok (elsősorban a tagállamokra kivetett és a tagállamok által elfogadott pénzügyi korrekciók, és kisebb mértékben az uniós kifizetések kedvezményezettjeire kiszabott visszafizettetések). |
| --- | --- |

2.

korrekciós mechanizmusok (elsősorban a tagállamokra kivetett és a tagállamok által elfogadott pénzügyi korrekciók, és kisebb mértékben az uniós kifizetések kedvezményezettjeire kiszabott visszafizettetések).

A megosztott irányítás keretében (mezőgazdasági kiadások és strukturális intézkedések) elsődlegesen a tagállamok felelősek a teljes kiadási ciklusban annak biztosításáért, hogy az uniós költségvetésből teljesített kiadás jogszerű és szabályszerű legyen.

A korrekciós intézkedések, például a pénzügyi korrekciók és visszafizettetések a Bizottság és – közös irányítás alá tartozó kiadások esetén – a tagállamok által is végzett, az uniós költségvetésből finanszírozott kiadások elszámolhatóságára vonatkozó felügyeleti és ellenőrzési munka alapján születnek. A Bizottság a pénzügyi korrekció vagy visszafizettetés összegének meghatározásakor figyelembe veszi az alkalmazandó jogszabályok megsértésének természetét és súlyosságát, valamint a költségvetésre gyakorolt pénzügyi hatásokat, többek között abban az esetben is, amikor az irányítási és kontrollrendszerek hiányossága állapítható meg. A legtöbb korrekcióra a kifizetést követően kerül sor.

A pénzügyi korrekciók és visszafizettetések folyamata:

A pénzügyi korrekciók és visszafizettetések folyamata:

Image

A pénzügyi korrekciók és visszafizettetések a folyamat két fő szakasza szerint kerülnek bemutatásra. Mindkét szakaszra sor kerülhet egyetlen évben vagy több évre elhúzódóan:

| 1. | Pénzügyi korrekciók és visszafizettetések a visszaigazolási szakaszban: ezeket az összegeket az érintett tagállam elfogadta, vagy bizottsági határozattal kiszabták. 2016-ban az összes visszaigazolt pénzügyi korrekció és visszafizettetés 3 777 millió EUR-t tett ki (2015: 3 499 millió EUR). |
| --- | --- |

1.

Pénzügyi korrekciók és visszafizettetések a visszaigazolási szakaszban: ezeket az összegeket az érintett tagállam elfogadta, vagy bizottsági határozattal kiszabták. 2016-ban az összes visszaigazolt pénzügyi korrekció és visszafizettetés 3 777 millió EUR-t tett ki (2015: 3 499 millió EUR).

2016-ban visszaigazolt pénzügyi korrekciók és visszafizettetések – szakpolitikai területek szerinti bontásban

2016-ban visszaigazolt pénzügyi korrekciók és visszafizettetések – szakpolitikai területek szerinti bontásban

Image

| 2. | Pénzügyi korrekciók és visszafizettetések a végrehajtási szakaszban: ezek az összegek a folyamat utolsó lépését jelentik, amellyel véglegesen korrigálják a jogosulatlan kiadásokat. Az ágazati alapú szabályozási keretekben több végrehajtási mechanizmust is előirányoztak. 2016-ban az összes végrehajtott pénzügyi korrekció és visszafizettetés 3 389 millió EUR-t tett ki (2015: 3 853 millió EUR). A pénzügyi korrekciók és visszafizettetések végrehajtása több évet is igénybe vehet, ami főként a mezőgazdasági politika keretében a tagállamoknak biztosított részletfizetési vagy halasztási határozatokkal magyarázható. A kohéziós politika területén a jogi keret a programozási időszak lezárásakor vagy azt követően való végrehajtást ír elő. |
| --- | --- |

2.

Pénzügyi korrekciók és visszafizettetések a végrehajtási szakaszban: ezek az összegek a folyamat utolsó lépését jelentik, amellyel véglegesen korrigálják a jogosulatlan kiadásokat. Az ágazati alapú szabályozási keretekben több végrehajtási mechanizmust is előirányoztak. 2016-ban az összes végrehajtott pénzügyi korrekció és visszafizettetés 3 389 millió EUR-t tett ki (2015: 3 853 millió EUR). A pénzügyi korrekciók és visszafizettetések végrehajtása több évet is igénybe vehet, ami főként a mezőgazdasági politika keretében a tagállamoknak biztosított részletfizetési vagy halasztási határozatokkal magyarázható. A kohéziós politika területén a jogi keret a programozási időszak lezárásakor vagy azt követően való végrehajtást ír elő.

2016-ban végrehajtott pénzügyi korrekciók és visszafizettetések – szakpolitikai területek szerinti bontásban

2016-ban végrehajtott pénzügyi korrekciók és visszafizettetések – szakpolitikai területek szerinti bontásban

Image

3.   A KOCKÁZATOK ÉS BIZONYTALANSÁGOK KEZELÉSE AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA SORÁN

3.1.   MAKROGAZDASÁGI KÖRNYEZET

MAKROGAZDASÁGI KÖRNYEZET

Az EU makrogazdasági környezete (18) hatást gyakorol az uniós tagállamok azon képességére, hogy teljesítsék az uniós intézményekkel és szervekkel szembeni finanszírozási kötelezettségeiket, ezáltal pedig az EU azon képességére, hogy folytassa az uniós szakpolitikák végrehajtását.

18

Jelenleg nagy fokú bizonytalanság övezi a világgazdasági kilátásokat. A helyzet már 2016-ban is nehéz volt: az európai gazdaságnak számos nemzetközi és belföldi kihívással kellett szembenéznie, többek között azzal, hogy 2009 óta a leglassabb ütemű volt a globális és a kereskedelmi növekedés, fokozódtak a geopolitikai feszültségek, több tagállamban terrorista támadásokat követtek el, stresszhelyzetben voltak a bankszektorok, az Egyesült Királyság úgy döntött, hogy kilép az EU-ból, valamint fokozódott a globalizáció negatív megítélése. Az európai gazdaság mostanáig azonban ellenállónak bizonyult, és nem tért le a gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés pályájáról. Az uniós GDP 2016 végéig növekedett, és úgy tűnik, hogy ezt a lendületet 2017-ben is megtartja. Ezt az ellenálló képességet számos jól ismert kedvező tényező támogatja, többek között a viszonylagosan alacsony olajár, az euró múltbeli gyengülése, a laza monetáris politika, valamint az általánosságban semleges költségvetési irányvonal. A fellendülést az is segítette – különösen a munkaerőpiacon –, hogy néhány tagállamban strukturális reformokat hajtottak végre. A növekedés fő hajtóereje továbbra is a fogyasztás, a beruházások bővülése azonban még mindig elmarad a várakozásoktól. A tartósan visszafogott beruházási tevékenység megkérdőjelezi a fellendülés fenntarthatóságát és a gazdaság potenciális növekedési lehetőségeit. A bizonytalanság rendkívüli magas szintet ér el, ami mögött az Egyesült Királyság EU-ból való kilépésére vonatkozó döntés bizonytalan következményei állnak.

Összességében az euróövezeti GDP a 2016-os 1,7 %-os növekedés után idén kismértékben visszaesik, és 1,6 %-ot ér el, míg 2018-ban enyhe emelkedés várható (1,8 %). Ezt a stabil, de visszafogott növekedést valószínűleg továbbra is a belső kereslet vezérli majd. A globális GDP növekedés a várakozások szerint 2016-ban érte el mélypontját, és az előrejelzések szerint idén és jövőre erősödni fog. Az EU-n kívüli növekedés az előrejelzések szerint a 2016-os 3,2 %-ról fokozatosan emelkedik majd, 2017-ben 3,7 %-ra, 2018-ban pedig 3,9 %-ra.

3.2.   PÉNZÜGYI TÁMOGATÁSRA VONATKOZÓ KÖLTSÉGVETÉSI FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK

PÉNZÜGYI TÁMOGATÁSRA VONATKOZÓ KÖLTSÉGVETÉSI FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK

Az EU pénzügyi támogatási programokra vonatkozó forrásbevonási és hitelezési műveletei nem költségvetési műveletek. A forrásokat általánosságban „back-to-back” alapon, vagyis azonos kamattal, futamidővel és összegben veszik fel és kölcsönzik tovább a kedvezményezett tagállamnak. A „back-to-back” módszertől függetlenül a finanszírozási eszközök adósságszolgálatával kapcsolatos jogi kötelezettség az Uniót terheli, ami garantálja az időben és teljes mértékben történő törlesztést. A Bizottság eljárásokat alakított ki annak biztosítására, hogy a hitelfelvételt nemteljesítés esetén is visszafizessék.

Az uniós hitelfelvétel az EU közvetlen és feltétel nélküli kötelezettsége, amelyet az uniós tagállamok garantálnak (költségvetési függő kötelezettségek). Az EU-n kívüli országoknak nyújtott hitelek finanszírozására felvett kölcsönöket a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap fedezi. A kedvezményezett tagállam nemteljesítése esetén az adósságszolgálat teljesítése lehetőség szerint a Bizottság rendelkezésre álló pénztáregyenlegéből történik. Amennyiben ez nem lehetséges, a Bizottság a szükséges forrásokat a tagállamoktól hívja le. Az EU saját forrásairól szóló jogszabály szerint (a 609/2014/EU, Euratom tanácsi rendelet 14. cikke) az uniós tagállamok az uniós kötelezettségek teljesítése érdekében jogilag kötelesek elegendő pénzeszközt rendelkezésre bocsátani. A hitelezők így csak az EU, és nem a finanszírozott kölcsönök kedvezményezettjei hitelkockázatának vannak kitéve. A „back-to-back” továbbkölcsönzés garantálja, hogy az EU költségvetését nem terheli kamat- vagy devizaárfolyam-kockázat.

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság az egyes tagállamok hitelcsomagjaira vonatkozóan határozatban rögzíti a teljes nyújtott összeget, a folyósítandó részletek számát és a hitelcsomag (átlagos) futamidejének maximumát. A Bizottság és a kedvezményezett ország ezt követően megállapodik a kölcsön/finanszírozás paramétereiről, különösen a részletek futamidejéről. Ezenfelül a kölcsön első részletének kivételével valamennyi részlet a szakpolitikai feltételek teljesítésétől függ, az EU/Nemzetközi Valutaalap (IMF) közös pénzügyi segítségével összefüggésben, ami a finanszírozási műveletek ütemezését befolyásoló újabb tényező. Ez azt jelenti, hogy a kibocsátások ütemezése és futamideje a kapcsolódó uniós hitelezési tevékenységtől függ. A finanszírozás kizárólag euróban denominált, a futamidő pedig 3–30 év közötti.

A következő táblázat áttekintést nyújt az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus és a fizetésimérleg-eszköz keretében nyújtott kölcsönöknek a beszámoló mérlegfordulónapkor kintlévő névértékeire vonatkozó visszafizetési ütemtervéről:

| milliárd EUR |
| --- |
| | Fizetésimérleg-eszköz (BOP) | Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM) | ÖSSZESEN |
| Magyarország | Lettország | Románia | Összesen | Írország | Portugália | Összesen |
| 2017 | | | 1,15 | 1,15 | | | | 1,15 |
| 2018 | | | 1,35 | 1,35 | 3,9 | 0,6 | 4,5 | 5,85 |
| 2019 | | 0,5 | 1,0 | 1,5 | | | | 1,5 |
| 2021 | | | | | 3,0 | 6,75 | 9,75 | 9,75 |
| 2022 | | | | | | 2,7 | 2,7 | 2,7 |
| 2023 | | | | | 2,0 | 1,5 | 3,5 | 3,5 |
| 2024 | | | | | 0,8 | 1,8 | 2,6 | 2,6 |
| 2025 | | 0,2 | | 0,2 | | | | 0,2 |
| 2026 | | | | | 2,0 | 2,0 | 4,0 | 4,0 |
| 2027 | | | | | 1,0 | 2,0 | 3,0 | 3,0 |
| 2028 | | | | | 2,3 | | 2,3 | 2,3 |
| 2029 | | | | | 1,0 | 0,4 | 1,4 | 1,4 |
| 2031 | | | | | | 2,25 | 2,25 | 2,25 |
| 2032 | | | | | 3,0 | | 3,0 | 3,0 |
| 2035 | | | | | 2,0 | | 2,0 | 2,0 |
| 2036 | | | | | | 1,0 | 1,0 | 1,0 |
| 2038 | | | | | | 1,8 | 1,8 | 1,8 |
| 2042 | | | | | 1,5 | 1,5 | 3,0 | 3,0 |
| Összesen | 0 | 0,7 | 3,5 | 4,2 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 51,0 |

milliárd EUR

Fizetésimérleg-eszköz (BOP)

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM)

ÖSSZESEN

Magyarország

Lettország

Románia

Összesen

Írország

Portugália

Összesen

2017

1,15

1,15

1,15

2018

1,35

1,35

3,9

0,6

4,5

5,85

2019

0,5

1,0

1,5

1,5

2021

3,0

6,75

9,75

9,75

2022

2,7

2,7

2,7

2023

2,0

1,5

3,5

3,5

2024

0,8

1,8

2,6

2,6

2025

0,2

0,2

0,2

2026

2,0

2,0

4,0

4,0

2027

1,0

2,0

3,0

3,0

2028

2,3

2,3

2,3

2029

1,0

0,4

1,4

1,4

2031

2,25

2,25

2,25

2032

3,0

3,0

3,0

2035

2,0

2,0

2,0

2036

1,0

1,0

1,0

2038

1,8

1,8

1,8

2042

1,5

1,5

3,0

3,0

Összesen

Összesen

0

0

0,7

0,7

3,5

3,5

4,2

4,2

22,5

22,5

24,3

24,3

46,8

46,8

51,0

51,0

A kormányközi pénzügyi stabilitási mechanizmusok: az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz (ESFS) és az Európai Stabilitási Mechanizmus az uniós szerződések keretén kívül esnek, ezért nem szerepelnek az EU összevont éves beszámolójában.

3.3.   KÖLTSÉGVETÉSI GARANCIÁKHOZ KAPCSOLÓDÓ FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK

KÖLTSÉGVETÉSI GARANCIÁKHOZ KAPCSOLÓDÓ FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK

Az EU garanciákat nyújtott az EBB csoport számára az EU-n kívül nyújtott kölcsönökre és az ESBA-garancia által fedezett hitel- és tőkefinanszírozási műveletekre. 2016. december 31-én az EU az összevont pénzügyi beszámolóhoz fűzött megjegyzésekben (lásd a 4.1.1. megjegyzést) függő kötelezettséget mutatott ki mindkét garanciára vonatkozóan. Annak érdekében, hogy csökkentse azt a kockázatot, amit az EBB csoport általi garancialehívás gyakorolhat az uniós költségvetésre, az EU két külön garanciaalapot hozott létre: a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapot és az ESBA-garanciaalapot.

4.1.1

Az uniós költségvetésből finanszírozott, külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap az EBB harmadik országoknak szóló külső hitelezési megbízatási tevékenységére vonatkozó, év végén kintlévő garantált kölcsönök 9 %-ára nyújt fedezetet. 2016. december 31-én a 2,3 milliárd EUR-s teljes eszközérték 19,8 milliárd EUR folyósított összegnek és 28,8 milliárd EUR aláírt összegnek való kitettséget fedezett, a felső határ pedig 39,3 milliárd EUR volt.

Az ESBA garanciaalapja 2016-ban kezdte meg működését, és összege 2022-ig fokozatosan eléri a 8 milliárd EUR-t, így az uniós garancia 16 milliárd EUR-s maximális kitettségének 50 %-át fogja biztosítani. 2016-ban 1 milliárd EUR-t biztosítottak az ESBA-garanciaalaphoz, 4,4 milliárd EUR garantált összeget folyósítottak, és összesen 11,2 milliárd EUR összeget írtak alá (amely így magában foglalja a folyósított összegeket is).

3.4.   A MENEKÜLTÜGYI VÁLSÁG KEZELÉSE – A TÖRÖKORSZÁGI MENEKÜLTEKET TÁMOGATÓ ESZKÖZ

A MENEKÜLTÜGYI VÁLSÁG KEZELÉSE – A TÖRÖKORSZÁGI MENEKÜLTEKET TÁMOGATÓ ESZKÖZ

Az EU olyan példa nélküli válsággal néz szembe, amely szolidaritást, összefogást és hatékonyságot igényel. A kihívások közösek, és a válaszokat össze kell hangolni. Törökországot földrajzi helyzete számos menekült és migráns számára kiemelt befogadási és tranzitországgá teszi. Az elsősorban a szíriai válság miatti példa nélküli beáramlás eredményeképpen az ország a világon a legtöbb menekültet és migránst fogadta be.

2015-ben az EU és annak tagállamai a politikai és pénzügyi elköteleződésük megerősítéséről döntöttek annak érdekében, hogy támogassák Törökországot a menekültek befogadására irányuló erőfeszítéseiben. A 2015. november 29-i EU-Törökország nyilatkozat keretében megegyeztek az EU és Törökország közötti, közös felelősségvállaláson, kölcsönös vállalásokon és végrehajtáson alapuló átfogó együttműködésről. A 2015. november 29-i csúcstalálkozó hatályba léptette az EU–Törökország közös cselekvési tervet, amely Törökország megsegítését célozza a szíriai konfliktus következményeinek kezelése terén.

Az Európai Unió tagállamainak a törökországi menekültek jelentős további finanszírozását igénylő felszólítására válaszul a Bizottság a 2015. november 24-i bizottsági határozattal létrehozta, 2016. február 10-én pedig módosította a törökországi menekülteket támogató eszközt (19). Az eszköz az uniós költségvetésből és a tagállamok további hozzájárulásaiból származó és külső címzett bevételként az uniós költségvetésbe integrált, a 2016–2017-es időszakban összesen 3 milliárd EUR-t kitevő források mozgósításának összehangolását célzó mechanizmus. A tagállamok politikai kötelezettséget vállaltak arra, hogy nemzeti hozzájárulást nyújtanak az uniós tagállamok és a Bizottság között 2016. február 3-án a tagállamok kormányainak képviselői által elfogadott egyetértési megállapodás keretében. Az egyetértési megállapodás egy feltételrendszer-keretet is létrehozott. A 3 milliárd EUR-t a Bizottság által még az eszköz elindítását megelőzően a szíriai menekültválságra adott válaszként már Törökország rendelkezésére bocsátott 345 millió EUR-n felül biztosították, és az kiegészíti a tagállamok kétoldalú segítségnyújtását.

19

Az eszköz 2016. február 17-én lépett működésbe az eszköz irányítóbizottságának első ülésével. A törökországi menekülteket támogató eszköz egy olyan összehangoló mechanizmus, amely lehetővé teszi a törökországi menekültek részére történő uniós segítségnyújtás gyors, hatékony és eredményes mobilizálását. Az eszköz biztosítja a vonatkozó fennálló uniós finanszírozási eszközök optimális mobilizálását akár humanitárius segítségnyújtás, akár pedig nem humanitárius segélynyújtás formájában, annak biztosítása érdekében, hogy a menekültek és a befogadó közösségeik szükségleteit átfogó és összehangolt módon elégítsék ki.

Az eszköz irányítóbizottsága stratégiai iránymutatást nyújt az átfogó prioritások, a támogatandó tevékenységek típusa, a hozzárendelendő összegek és a mobilizálandó finanszírozási eszközök tekintetében, továbbá, adott esetben, az EU–Törökország közös cselekvési terv alapján fennálló török kötelezettségvállalások végrehajtására vonatkozó feltételek tekintetében. Az irányítóbizottság elnöki tisztjét a Bizottság látja el, tagjai a Bizottság két képviselője, továbbá minden egyes tagállam egy képviselője, Törökország pedig tanácsadói minőségben vesz részt az irányítóbizottságban.

Az eszközt létrehozó bizottsági határozat 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban, a 2016. május 12-i második irányítóbizottsági ülésen megállapodtak arról, hogy az eszköznek a következő hat prioritási területre kell összpontosítania: 1. humanitárius segítségnyújtás; 2. migrációkezelés; 3. oktatás; 4. egészségügy; 5. települési infrastruktúra; valamint 6. társadalmi-gazdasági támogatás.

Az eszköz által összehangolt teljes költségvetés 3 milliárd EUR, amelyre a 2016–2017-es időszakban kell szerződést kötni. Ez az uniós költségvetésből származó 1 milliárd EUR-ból és a tagállamoktól származó 2 milliárd EUR összegű további finanszírozásból áll össze. A tagállami hozzájárulásokat közvetlenül az uniós költségvetésbe nyújtják a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti külső címzett bevétel formájában, és az IPA II és humanitárius segítségnyújtás költségvetési soraihoz rendelik hozzá. Az uniós költségvetésből származó 1 milliárd EUR-ból 250 millió EUR mobilizálására került sor 2016-ban, 750 millió EUR-t pedig az eszköz 2017. évi költségvetésében különítettek el.

Az eszköz finanszírozása a következő forrásokból történik:

| millió EUR |
| --- |
| | 2016 | 2017 | Összesen |
| Uniós költségvetés | | | |
| Humanitárius segítségnyújtás | 165 | 145 | 310 |
| Nem humanitárius segítségnyújtás | | | |
| Előcsatlakozási Támogatási Eszköz | 55 | 595 | 650 |
| Fejlesztési Együttműködési Eszköz | 10 | 10 | 20 |
| A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz | 20 | 0 | 20 |
| Nem humanitárius segítségnyújtás részösszeg | 85 | 605 | 690 |
| Összesen | 250 | 750 | 1 000 |
| A tagállamok hozzájárulásai | 2 000 |

millió EUR

2016

2017

Összesen

Uniós költségvetés

Uniós költségvetés

Humanitárius segítségnyújtás

Humanitárius segítségnyújtás

165

145

310

Nem humanitárius segítségnyújtás

Nem humanitárius segítségnyújtás

Előcsatlakozási Támogatási Eszköz

55

595

650

Fejlesztési Együttműködési Eszköz

10

10

20

A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz

20

0

20

Nem humanitárius segítségnyújtás részösszeg

85

605

690

Összesen

Összesen

250

250

750

750

1 000

1 000

A tagállamok hozzájárulásai

A tagállamok hozzájárulásai

2 000

2 000

A Bizottság a költségvetési rendelet alkalmazási szabályai 7. cikkének (2) bekezdése szerint egyedi hozzájárulási megállapodásokat kötött az összes tagállammal ezek nemzeti hozzájárulásáról az összesen 2 milliárd EUR összeghez.

Az eszközt humanitárius és nem humanitárius segítségnyújtásként hajtják végre, az adott területekre 1,4 milliárd EUR illetve 1,6 milliárd EUR indikatív összegeket biztosítva. A humanitárius segítségnyújtás a legkiszolgáltatottabb menekülteket (és más érintett személyeket) támogatja az alapszükségleteket és a védelmet biztosító, kiszámítható és az emberi méltóságot tiszteletben tartó támogatás útján. A nem humanitárius segítségnyújtás a menekültek hosszabb távú megélhetését, társadalmi-gazdasági és oktatási kilátásait támogatja. Ez azt célozza, hogy a gyermekeket hozzásegítse az alapfokú és középfokú oktatáshoz való hozzáféréshez, és segítse az oktatási infrastruktúra fejlesztését, beleértve az iskolaépületeket és a tananyagokat is. A segítségnyújtás továbbá a fenyegetéseknek kitett csoportokra összpontosít, például a nők szexuális és nemi alapú erőszakkal szembeni védelmével, valamint a szexuális és reproduktív egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés fejlesztésével.

A Bizottság rendszeresen tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot a törökországi menekülteket támogató eszköz végrehajtásáról, és 2017. március 2-án kibocsátotta az első éves jelentést (20).

20

3.5.   IFJÚSÁGI FOGLALKOZTATÁS

IFJÚSÁGI FOGLALKOZTATÁS

2016 augusztusában az EU-ban majdnem 4,2 millió 25 év alatti lakos volt munkanélküli, ami 18,6 %-os munkanélküliségi rátát jelent. Jóllehet ez javulást mutat a 2013-as 23,7 %-os csúcsértékhez képest, azt jelenti, hogy 5 fiatalból egynek még mindig nincs munkája. Ez a szám még ennél is magasabb néhány tagállamban, például Görögországban (42,7 %), Spanyolországban (43,2 %) és Olaszországban (38,8 %), amelyek különösen érintettek.

Az ifjúsági munkanélküliség elleni küzdelem folytatásaként az EU 2016-ban is támogatta a tagállamokban az ifjúsági garancia elindítását az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezéssel (IFK) összefüggésben. Az IFK célja az ifjúsági munkanélküliség szintjének csökkentése az EU legsúlyosabban érintett térségeiben. A 2013-ban elindított IFK 6,4 milliárd EUR összegű célzott finanszírozást nyújt a 2014–2020 közötti időszakban olyan intézkedések támogatására, amelyek segítenek a fiataloknak a munkaerőpiacra való bejutásban e térségekben. Az IFK összesen 6,4 milliárd EUR összegű költségvetésének fele az uniós költségvetés egy meghatározott soráról, másik fele pedig az ESZA-ból származik.

Az IFK a 15–24 (illetve néhány uniós tagállamban 15–29) év közötti nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalokat támogatja (NEET-fiatalok). A NEET-fiatalok lehetnek tartósan munkanélküli fiatalok és álláskeresőként nem regisztráltak. Ahhoz, hogy jogosultak legyenek IFK-támogatásra, ezeknek a fiataloknak olyan térségekben kell élniük, ahol az ifjúsági munkanélküliség 2012-ben meghaladta a 25 %-ot. Jelenleg 20 tagállamban vannak olyan térségek, amelyek IFK-támogatást élveznek.

Az IFK által nyújtott finanszírozást az ifjúsági foglalkoztatáspolitikai csomag és különösen azon tagállamok nemzeti ifjúsági garancia programjainak végrehajtására használják fel, amelyek támogatást kapnak az IFK keretében. Az IFK közvetlenül el tudja érni a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalokat, és személyesen tudja őket támogatni. Az IFK által finanszírozott és a fiatalok részére az ifjúsági garancia programokon keresztül nyújtott „ajánlatok” a tanulószerződéses gyakorlati képzéstől és képzési tanfolyamoktól a munkaadóknak nyújtott támogatásokig és startup támogatásokig terjednek, a fiatalok egyéni szükségleteitől függően. Az IFK így kiegészíti az egyéb uniós pénzügyi forrásokból – például az ESZA-ból – származó támogatást, amely az egyéneken túlmutat, és segít az oktatási és foglalkoztatási reformok végrehajtásában.

Az ifjúsági garancia programok olyan testre szabott nemzeti programok, amelyek célja annak biztosítása, hogy az oktatás befejezésétől vagy a munkanélkülivé válás időpontjától számított négy hónapon belül valamennyi 25 (néhány tagállamban 29) év alatti fiatal jó színvonalú, konkrét állás- vagy képzési ajánlatot kapjon. Ennek érdekében az ifjúsági garancia programok a fiatalokat célzó közvetlen intézkedéseket, valamint a foglalkoztatási és oktatási rendszerek átfogó hosszabb távú reformját foglalják magukban, és a valamennyi érdekelt fél közötti széles körű partnerségeken alapulnak.

2016 októberében eredményjelentésben számoltak be arról, hogy az IFK, az ESZA és a nemzeti finanszírozás által támogatott 2013. évi ifjúsági garancia hogyan ért el eredményeket a helyszínen. A 2013-as indulás óta eltelt három évben 1,4 millióval csökkent a munkanélküli fiatalok száma. Mintegy 9 millió fiatal fogadott el álláshelyre, gyakornoki pozícióra vagy tanulószerződéses gyakorlati képzésre irányuló ajánlatot. A kezdeményezés számos tagállamban határozott strukturális reformokat indított útjára, és üzleti-oktatási partnerségeket segített életre. Az ifjúsági garancia teljes körű és fenntartható végrehajtása érdekében a Bizottság javasolta az IFK 2020-ig való folytatását és forrásainak megerősítését. A Bizottság ezen túlmenően bejelentette, hogy az Erasmus+ programon belül új, hosszú távú (6–12 hónapos) mobilitási rendszert kezdeményez a tanulószerződéses gyakorlati képzésben résztvevők számára ErasmusPro néven, a külföldi munkaalapú tanulás támogatása céljából.

2016 júniusában a Bizottság meghirdette az Új európai készségfejlesztési programot 10, a készségek minőségének és munkaerőpiaci hasznosságának növelésére irányuló intézkedéssel. Ezek egyike az alacsony képzettségű felnőtteknek segít írás-olvasási, számolási és digitális készségeik javításában és/vagy a felső középfokú vagy azzal egyenértékű képzettségi szint felé való előrelépésben.

A 2014–2020-as programozási időszak első három évében az IFK végrehajtása során hasonló csúszások történtek, mint amit a többéves pénzügyi keret 1b. alfejezete alá tartozó többi esb-alapnál is megfigyeltek. A kifizetések eredetileg tervezett szintje alacsonyabb volt, ennek oka pedig az, hogy például későn fogadták el az ESZA kapcsolódó operatív programjait, valamint azok végrehajtásának előkészítése – többek között az ESZA vonatkozó szabályozási kerete szerinti felépítés és eljárások kialakítása – sok időt vett igénybe. Bizonyos fokig az IFK végrehajtásának kezdeti szakaszaiban megfigyelt csúszások részben a különböző felelősségi struktúrák igazgatási kapacitási korlátainak is tulajdoníthatók, különösen a két programozási időszak közötti átfedésre tekintettel. Annak ellenére, hogy az IFK végrehajtása csúszásokat szenvedett a helyszínen és a Bizottság általi kifizetések tekintetében is, még mindig gyorsabb volt az ESZA, az ERFA és a Kohéziós Alap tekintetében megfigyeltnél.

A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ JELENTÉSEK ÉS MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK (21)

21

TARTALOMJEGYZÉK

TARTALOMJEGYZÉK

| AZ UNIÓ KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE | 109 |
| --- | --- |

AZ UNIÓ KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE

| A KÖLTSÉGVETÉSI TERVSZÁMOK ÉS A TÉNYLEGES ÖSSZEGEK ÖSSZEHASONLÍTÓ KIMUTATÁSAI | 110 |
| --- | --- |

A KÖLTSÉGVETÉSI TERVSZÁMOK ÉS A TÉNYLEGES ÖSSZEGEK ÖSSZEHASONLÍTÓ KIMUTATÁSAI

| MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ JELENTÉSEKHEZ | 113 |
| --- | --- |

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ JELENTÉSEKHEZ

| 1. | AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉSI KERET | 113 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | A 2014–2020-AS IDŐSZAKRA VONATKOZÓ TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET | 113 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ÉVES KÖLTSÉGVETÉS | 115 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | SZAKPOLITIKAI TERÜLETEK | 116 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | BEVÉTELEK | 116 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 1.5. | A KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNY KISZÁMÍTÁSA | 117 |
| --- | --- | --- |

1.5.

| 1.6. | A KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNY ÖSSZEEGYEZTETÉSE A GAZDASÁGI EREDMÉNNYEL | 118 |
| --- | --- | --- |

1.6.

| 2. | A 2016. ÉVI UNIÓS KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA – ÉSZREVÉTELEK | 120 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | BEVÉTELEK | 120 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | KIADÁSOK | 120 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 3. | AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELEK VÉGREHAJTÁSA | 122 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | ÁTTEKINTÉS AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELEK VÉGREHAJTÁSÁRÓL | 122 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 4. | AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉSI KIADÁSOK VÉGREHAJTÁSA | 123 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÖSSZETÉTELE ÉS VÁLTOZÁSA | 123 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA | 124 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA | 126 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.4. | TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK VÁLTOZÁSAI | 127 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.5. | TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK KELETKEZÉSI ÉV SZERINTI BONTÁSBAN | 128 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| 4.6. | SZAKPOLITIKAI TERÜLET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÖSSZETÉTELE ÉS VÁLTOZÁSA | 129 |
| --- | --- | --- |

4.6.

| 4.7. | SZAKPOLITIKAI TERÜLET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA | 131 |
| --- | --- | --- |

4.7.

| 4.8. | SZAKPOLITIKAI TERÜLET: A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA | 134 |
| --- | --- | --- |

4.8.

| 4.9. | SZAKPOLITIKAI TERÜLET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK VÁLTOZÁSAI | 136 |
| --- | --- | --- |

4.9.

| 4.10. | SZAKPOLITIKAI TERÜLET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK KELETKEZÉSI ÉV SZERINTI BONTÁSBAN | 138 |
| --- | --- | --- |

4.10.

| 5. | A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA INTÉZMÉNYI BONTÁSBAN | 140 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | A KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELEK VÉGREHAJTÁSA | 140 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA | 141 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA | 142 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 6. | AZ ÜGYNÖKSÉGEK KÖLTSÉGVETÉSÉNEK VÉGREHAJTÁSA | 143 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTEL | 143 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÜGYNÖKSÉGEK SZERINTI BONTÁSBAN | 145 |
| --- | --- | --- |

6.2.

AZ UNIÓ KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE

AZ UNIÓ KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE

| millió EUR |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| A pénzügyi év bevétele | 144 717 | 146 624 |
| A folyó év költségvetési előirányzataiból teljesített kifizetések | (135 180 ) | (143 485 ) |
| Az N+1. évre átvitt kifizetési előirányzatok | (1 655 ) | (1 299 ) |
| Az N-1. évről áthozott, fel nem használt előirányzatok megszüntetése | 63 | 29 |
| Címzett bevételek alakulása | (1 367 ) | (704) |
| Az évre elszámolt árfolyamkülönbségek | (173) | 182 |
| Költségvetési eredmény
   (22) | 6 405 | 1 347 |

millió EUR

2016

2015

A pénzügyi év bevétele

144 717

146 624

A folyó év költségvetési előirányzataiból teljesített kifizetések

(135 180 )

(143 485 )

Az N+1. évre átvitt kifizetési előirányzatok

(1 655 )

(1 299 )

Az N-1. évről áthozott, fel nem használt előirányzatok megszüntetése

63

29

Címzett bevételek alakulása

(1 367 )

(704)

Az évre elszámolt árfolyamkülönbségek

(173)

182

Költségvetési eredmény
   (22)

Költségvetési eredmény

22

6 405

6 405

1 347

1 347

A KÖLTSÉGVETÉSI TERVSZÁMOK ÉS A TÉNYLEGES ÖSSZEGEK ÖSSZEHASONLÍTÓ KIMUTATÁSAI

A KÖLTSÉGVETÉSI TERVSZÁMOK ÉS A TÉNYLEGES ÖSSZEGEK ÖSSZEHASONLÍTÓ KIMUTATÁSAI

KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTEL

KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTEL

| millió EUR |
| --- |
| | Eredeti elfogadott költségvetés | Végleges elfogadott költségvetés | Megállapított jogosultságok | Bevételek |
| 1. | Saját források | 142 269 | 133 677 | 132 192 | 132 166 |
| | 11–Cukorilleték | 125 | 133 | 133 | 133 |
| | 12–Vámok | 18 465 | 20 115 | 19 987 | 19 961 |
| | 13-Héa | 18 813 | 16 279 | 15 935 | 15 935 |
| | 14-GNI | 104 866 | 97 149 | 95 578 | 95 578 |
| | 15–Költségvetési egyensúlyhiányok korrekciója | — | — | 580 | 580 |
| | 16–Hollandia és Svédország GNI-alapú hozzájárulásának csökkentése | — | — | (22) | (22) |
| 3. | Többletek, egyenlegek és kiigazítások | — | 1 349 | 1 358 | 1 358 |
| 4. | Az intézményeknél és egyéb uniós szerveknél dolgozó személyektől származó bevételek | 1 348 | 1 348 | 1 459 | 1 452 |
| 5. | Az intézmények igazgatási tevékenységéből származó bevételek | 55 | 55 | 600 | 579 |
| 6. | Hozzájárulások és visszatérítések az uniós megállapodások és programok keretében | 60 | 60 | 6 204 | 5 928 |
| 7. | Késedelmi kamatok és pénzbírságok | 123 | 123 | 9 739 | 3 175 |
| 8. | Forrásbevonási és hitelezési műveletek | 5 | 5 | 46 | 41 |
| 9. | Egyéb bevételek | 25 | 25 | 27 | 17 |
| Összesen | 143 885 | 136 642 | 151 624 | 144 717 |
| A 2016. évi bevételek végrehajtásának részletei a
  3.

  megjegyzésben és a

  2.1.

  magyarázó megjegyzésben találhatók. |

millió EUR

Eredeti elfogadott költségvetés

Végleges elfogadott költségvetés

Megállapított jogosultságok

Bevételek

1.

Saját források

142 269

133 677

132 192

132 166

11–Cukorilleték

11–Cukorilleték

125

125

133

133

133

133

133

133

12–Vámok

12–Vámok

18 465

18 465

20 115

20 115

19 987

19 987

19 961

19 961

13-Héa

13-Héa

18 813

18 813

16 279

16 279

15 935

15 935

15 935

15 935

14-GNI

14-GNI

104 866

104 866

97 149

97 149

95 578

95 578

95 578

95 578

15–Költségvetési egyensúlyhiányok korrekciója

15–Költségvetési egyensúlyhiányok korrekciója

—

—

—

—

580

580

580

580

16–Hollandia és Svédország GNI-alapú hozzájárulásának csökkentése

16–Hollandia és Svédország GNI-alapú hozzájárulásának csökkentése

—

—

—

—

(22)

(22)

(22)

(22)

3.

Többletek, egyenlegek és kiigazítások

—

1 349

1 358

1 358

4.

Az intézményeknél és egyéb uniós szerveknél dolgozó személyektől származó bevételek

1 348

1 348

1 459

1 452

5.

Az intézmények igazgatási tevékenységéből származó bevételek

55

55

600

579

6.

Hozzájárulások és visszatérítések az uniós megállapodások és programok keretében

60

60

6 204

5 928

7.

Késedelmi kamatok és pénzbírságok

123

123

9 739

3 175

8.

Forrásbevonási és hitelezési műveletek

5

5

46

41

9.

Egyéb bevételek

25

25

27

17

Összesen

Összesen

143 885

143 885

136 642

136 642

151 624

151 624

144 717

144 717

A 2016. évi bevételek végrehajtásának részletei a
  3.

  megjegyzésben és a

  2.1.

  magyarázó megjegyzésben találhatók.

3.

megjegyzésben és a

2.1.

magyarázó megjegyzésben találhatók.

KÖLTSÉGVETÉSI KIADÁSOK: KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK A TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEI SZERINTI BONTÁSBAN

KÖLTSÉGVETÉSI KIADÁSOK: KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK A TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEI SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| Többéves pénzügyi terv fejezete | Eredeti elfogadott költségvetés | Végleges elfogadott költségvetés | Összes rendelkezésre álló előirányzat | Megtett kötelezettségvállalások |
| 1. | Intelligens és inkluzív növekedés | 69 841 | 69 841 | 73 039 | 71 731 |
| | 1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért | 19 010 | 19 010 | 21 569 | 20 332 |
| | 1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió | 50 831 | 50 831 | 51 471 | 51 400 |
| 2. | Fenntartható növekedés: természeti erőforrások | 62 484 | 62 470 | 66 952 | 64 547 |
| | ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések | 42 220 | 42 218 | 46 051 | 44 285 |
| 3. | Biztonság és uniós polgárság | 4 052 | 4 292 | 4 423 | 4 336 |
| 4. | Globális Európa | 9 167 | 9 377 | 12 240 | 11 278 |
| 5. | Igazgatás | 8 935 | 8 951 | 9 642 | 9 358 |
| | ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai | 3 771 | 3 778 | 4 121 | 3 979 |
| 6. | Ellentételezések | — | — | — | — |
| 8. | Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány | — | — | — | — |
| 9. | Speciális eszközök | 525 | 346 | 395 | 61 |
| Összesen | 155 004 | 155 277 | 166 690 | 161 310 |

millió EUR

Többéves pénzügyi terv fejezete

Eredeti elfogadott költségvetés

Végleges elfogadott költségvetés

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Megtett kötelezettségvállalások

1.

Intelligens és inkluzív növekedés

69 841

69 841

73 039

71 731

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

19 010

19 010

19 010

19 010

21 569

21 569

20 332

20 332

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

50 831

50 831

50 831

50 831

51 471

51 471

51 400

51 400

2.

Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

62 484

62 470

66 952

64 547

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

42 220

42 220

42 218

42 218

46 051

46 051

44 285

44 285

3.

Biztonság és uniós polgárság

4 052

4 292

4 423

4 336

4.

Globális Európa

9 167

9 377

12 240

11 278

5.

Igazgatás

8 935

8 951

9 642

9 358

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

3 771

3 771

3 778

3 778

4 121

4 121

3 979

3 979

6.

Ellentételezések

—

—

—

—

8.

Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány

—

—

—

—

9.

Speciális eszközök

525

346

395

61

Összesen

Összesen

155 004

155 004

155 277

155 277

166 690

166 690

161 310

161 310

KÖLTSÉGVETÉSI KIADÁSOK: KIFIZETÉSEK A TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEI SZERINTI BONTÁSBAN

KÖLTSÉGVETÉSI KIADÁSOK: KIFIZETÉSEK A TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEI SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| Többéves pénzügyi terv fejezete | Eredeti elfogadott költségvetés | Végleges elfogadott költségvetés | Összes előirányzat rendelkezésre álló | Megtett kifizetések |
| 1. | Intelligens és inkluzív növekedés | 66 263 | 59 459 | 63 618 | 56 265 |
| | 1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért | 17 418 | 17 406 | 20 976 | 18 461 |
| | 1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió | 48 844 | 42 053 | 42 642 | 37 804 |
| 2. | Fenntartható növekedés: természeti erőforrások | 55 121 | 55 214 | 59 464 | 57 412 |
| | ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések | 42 212 | 42 210 | 46 057 | 44 084 |
| 3. | Biztonság és uniós polgárság | 3 022 | 3 069 | 3 195 | 3 077 |
| 4. | Globális Európa | 10 156 | 9 860 | 11 163 | 10 277 |
| 5. | Igazgatás | 8 935 | 8 951 | 10 490 | 9 324 |
| | ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai | 3 771 | 3 778 | 4 683 | 3 975 |
| 6. | Ellentételezések | — | — | — | — |
| 8. | Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány | — | — | — | — |
| 9. | Speciális eszközök | 389 | 90 | 140 | 61 |
| Összesen | 143 885 | 136 642 | 148 069 | 136 416 |
| A 2016. évi kiadások végrehajtásának részletei a

  4.

  megjegyzésben és a

  2.2.

  magyarázó megjegyzésben találhatók. |

millió EUR

Többéves pénzügyi terv fejezete

Eredeti elfogadott költségvetés

Végleges elfogadott költségvetés

Összes előirányzat rendelkezésre álló

Megtett kifizetések

1.

Intelligens és inkluzív növekedés

66 263

59 459

63 618

56 265

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

17 418

17 418

17 406

17 406

20 976

20 976

18 461

18 461

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

48 844

48 844

42 053

42 053

42 642

42 642

37 804

37 804

2.

Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

55 121

55 214

59 464

57 412

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

42 212

42 212

42 210

42 210

46 057

46 057

44 084

44 084

3.

Biztonság és uniós polgárság

3 022

3 069

3 195

3 077

4.

Globális Európa

10 156

9 860

11 163

10 277

5.

Igazgatás

8 935

8 951

10 490

9 324

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

3 771

3 771

3 778

3 778

4 683

4 683

3 975

3 975

6.

Ellentételezések

—

—

—

—

8.

Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány

—

—

—

—

9.

Speciális eszközök

389

90

140

61

Összesen

Összesen

143 885

143 885

136 642

136 642

148 069

148 069

136 416

136 416

A 2016. évi kiadások végrehajtásának részletei a

  4.

  megjegyzésben és a

  2.2.

  magyarázó megjegyzésben találhatók.

A 2016. évi kiadások végrehajtásának részletei a

4.

megjegyzésben és a

2.2.

magyarázó megjegyzésben találhatók.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ JELENTÉSEKHEZ

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ JELENTÉSEKHEZ

1.   AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉSI KERET

A költségvetési beszámoló elkészítése a költségvetési rendelettel és annak alkalmazási szabályaival összhangban történik. Az általános költségvetés az az eszköz, amely minden évben előírja és engedélyezi az Unió bevételeit és kiadásait, a többéves pénzügyi keretben meghatározott felső határokon és egyéb rendelkezéseken belül, az említett keret szerint elfogadott többéves programokat érintő jogalkotási aktusokkal összhangban.

1.1.   A 2014–2020-AS IDŐSZAKRA VONATKOZÓ TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET

A 2014–2020-AS IDŐSZAKRA VONATKOZÓ TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET

| millió EUR |
| --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Összesen |
| 1. | Intelligens és inkluzív növekedés |

millió EUR

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Összesen

1.

Intelligens és inkluzív növekedés

52 756

77 986

69 304

73 512

76 420

79 924

83 661

513 563

| 1a. | Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért |
| --- | --- |

1a.

Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

16 560

16 560

17 666

17 666

18 467

18 467

19 925

19 925

21 239

21 239

23 082

23 082

25 191

25 191

142 130

142 130

| 1b. | Gazdasági, társadalmi és területi kohézió |
| --- | --- |

1b.

Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

36 196

36 196

60 320

60 320

50 837

50 837

53 587

53 587

55 181

55 181

56 842

56 842

58 470

58 470

371 433

371 433

| 2. | Fenntartható növekedés: természeti erőforrások |
| --- | --- |

2.

Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

49 857

64 692

64 262

60 191

60 267

60 344

60 421

420 034

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

43 779

44 190

43 951

44 146

44 163

44 241

44 264

308 734

| 3. | Biztonság és uniós polgárság |
| --- | --- |

3.

Biztonság és uniós polgárság

1 737

2 456

2 546

2 578

2 656

2 801

2 951

17 725

| 4. | Globális Európa |
| --- | --- |

4.

Globális Európa

8 335

8 749

9 143

9 432

9 825

10 268

10 510

66 262

| 5. | Igazgatás |
| --- | --- |

5.

Igazgatás

8 721

9 076

9 483

9 918

10 346

10 786

11 254

69 584

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

7 056

7 351

7 679

8 007

8 360

8 700

9 071

56 224

| 6. | Ellentételezések |
| --- | --- |

6.

Ellentételezések

29

—

—

—

—

—

—

29

| 8. | Negatív tartalék |
| --- | --- |

8.

Negatív tartalék

—

—

—

—

—

—

—

—

| 9. | Speciális eszközök |
| --- | --- |

9.

Speciális eszközök

—

—

—

—

—

—

—

—

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Kötelezettségvállalási előirányzatok

121 435

121 435

162 959

162 959

154 738

154 738

155 631

155 631

159 514

159 514

164 123

164 123

168 797

168 797

1 087 197

1 087 197

Kifizetési előirányzatok összesen

Kifizetési előirányzatok összesen

135 762

135 762

140 719

140 719

144 685

144 685

142 906

142 906

149 713

149 713

154 286

154 286

157 358

157 358

1 025 429

1 025 429

A fenti táblázat a többéves pénzügyi keret felső határait tartalmazza folyó árakon. 2016 volt a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret harmadik pénzügyi éve. A kötelezettségvállalási előirányzatok 2016-ra vonatkozó átfogó felső határa 154 738 millió EUR (vagyis a GNI 1,05 %-a), míg a kifizetési előirányzatok megfelelő felső határa 144 685 millió EUR (vagyis a GNI 0,98 %-a) volt.

A kohéziós politikai keretösszegeket érintő, a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 7. cikke szerinti kiigazítás végrehajtására a többéves pénzügyi keret 2017-re vonatkozó Bizottság általi technikai kiigazítása révén került sor (COM(2016)311, 2016. június 30.), amelynek eredményeképpen a többéves pénzügyi keret felső határait a 2017–2020-as időszakra vonatkozóan összesen 4 642 millió EUR összegben felfelé igazították ki kötelezettségvállalási előirányzatokban az 1b. alfejezet alatt és 1 367 millió EUR összegben kifizetési előirányzatokban (folyó árakon).

A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret tekintetében új rugalmassági rendelkezésekről született megállapodás. Az új rendelkezések egyike a kifizetési felső határok alatti fel nem használt mozgásterek következő évekre való átcsoportosításának lehetősége, mégpedig a kifizetésekre vonatkozó összesített tartalékon keresztül a többéves pénzügyi keretnek a következő évre vonatkozó technikai kiigazítása keretében. A 2015-ben, illetve 2016-ban fel nem használt összegeket (folyó árakon 1 288 millió EUR, illetve 13 991 millió EUR) átcsoportosították a 2018–2020-as évekre és a 2015-ös, 2016-os és 2018–2020-as felső határokat ennek megfelelően kiigazították – lásd a pénzügyi keret fentiekben említett, 2017-re vonatkozó technikai kiigazítását és 2018-ra vonatkozó technikai kiigazítását (COM(2017) 220, 2017. május 24.).

2016. szeptember 14-én a Bizottság előterjesztette a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret félidős értékeléséről/felülvizsgálatáról szóló közleményét (COM(2016) 603), amelyet számos jogalkotási javaslat kísért, köztük a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet módosítására irányuló javaslat (COM(2016) 604), valamint a költségvetési rendelet szerinti pénzügyi szabályok és a vonatkozó alap-jogiaktusok egyszerűsítésére irányuló javaslat (COM(2016) 605). A javaslatok költségvetési értelemben a többéves pénzügyi keret rugalmasságának fokozására irányulnak, és számos módosítást tartalmaznak a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletre vonatkozóan, továbbá a rendelkezésre álló mozgásterek és rugalmasságok felhasználásával kiegészítik a foglalkoztatási és növekedési, valamint a migrációs és biztonsági prioritások kiadásainak finanszírozását. E javaslatokról várhatóan 2017 nyarán születik megállapodás.

Végezetül a Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozat (HL L 168., 2014.6.7.) hatálybalépése nyomán és annak 3. cikke (3) bekezdésével összhangban az ESA 95-ön alapuló GNI-hez képest magasabb ESA 2010 adatok alapján újraszámították az említett határozatban megállapított felső értékhatárokat. Ennek megfelelően a saját forrásokra vonatkozó felső értékhatárt az uniós GNI 1,23 %-áról 1,20 %-ára; a kötelezettségvállalási előirányzatokra vonatkozó felső értékhatárt pedig az uniós GNI 1,29 %-áról 1,26 %-ára igazították ki (COM(2016) 829., 2016. december 21.).

A többéves pénzügyi keret egyes fejezeteinek magyarázata az alábbiakban látható:

1. fejezet – Intelligens és inkluzív növekedés

1. fejezet – Intelligens és inkluzív növekedés

E fejezet két különálló, de egymáshoz kapcsolódó elemből áll:

| 1a. | Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért, amely a kutatásra és innovációra, az oktatásra és képzésre, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközre, a szociális politikára, a belső piacra és az ezekhez kapcsolódó szakpolitikákra fordított kiadásokat öleli fel. |
| --- | --- |

1a.

Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért, amely a kutatásra és innovációra, az oktatásra és képzésre, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközre, a szociális politikára, a belső piacra és az ezekhez kapcsolódó szakpolitikákra fordított kiadásokat öleli fel.

| 1b. | Gazdasági, társadalmi és területi kohézió, amelynek célja a legkevésbé fejlett tagállamok és régiók konvergenciájának erősítése, a kevésbé fejlődő régiókon kívül a fenntartható fejlődés uniós stratégiájának kiegészítése, valamint a régiók közötti együttműködés támogatása. |
| --- | --- |

1b.

Gazdasági, társadalmi és területi kohézió, amelynek célja a legkevésbé fejlett tagállamok és régiók konvergenciájának erősítése, a kevésbé fejlődő régiókon kívül a fenntartható fejlődés uniós stratégiájának kiegészítése, valamint a régiók közötti együttműködés támogatása.

2. fejezet – Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

2. fejezet – Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

A 2. fejezet a közös mezőgazdasági és halászati politikát, valamint a környezetvédelmi intézkedéseket – különösen a LIFE+ programot – foglalja magában.

3. fejezet – Biztonság és uniós polgárság

3. fejezet – Biztonság és uniós polgárság

A 3. fejezet (Biztonság és uniós polgárság) bizonyos területek növekvő jelentőségét tükrözi, ahol az Unió feladatköre meghatározott kérdésekkel bővült ki – idetartozik a bel- és igazságügy, a határvédelem, a bevándorlás- és menekültügyi politika, az egészségügy és fogyasztóvédelem, a kultúra, az ifjúságpolitika, a tájékoztatás és a polgárokkal folytatott párbeszéd.

4. fejezet – Globális Európa

4. fejezet – Globális Európa

A 4. fejezet alá tartozik valamennyi külső tevékenység, többek között a fejlesztési együttműködés, a humanitárius segítségnyújtás, az előcsatlakozás és a szomszédságpolitikai eszközök. Az EFA az uniós költségvetésen kívül marad, és a többéves pénzügyi keret részét sem képezi.

5. fejezet – Igazgatás

5. fejezet – Igazgatás

E fejezetbe tartoznak az összes intézményt, a nyugdíjakat és az Európai Iskolákat érintő igazgatási kiadások. A Bizottságon kívüli intézmények kiadásainak teljes egészét e költségek teszik ki.

6. fejezet – Ellentételezések

6. fejezet – Ellentételezések

Annak a politikai megállapodásnak megfelelően, miszerint az új tagállamok tagságuk kezdetén nem válhatnak nettó költségvetési befizetővé, ez a fejezet ellentételezést irányzott elő. Ez az összeg az új tagállamok számára költségvetési bevételeik és hozzájárulásaik egyensúlyozását célzó átutalások formájában állt rendelkezésre.

9. fejezet – Speciális eszközök

9. fejezet – Speciális eszközök

A rugalmassági mechanizmusok lehetővé teszik az EU számára, hogy előre nem látható eseményekre – például válságokra és szükséghelyzetekre – való reagálás érdekében igénybe vegye a szükséges forrásokat. Ezek alkalmazási körét, pénzügyi allokációit és működési módozatait a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet és az intézményközi megállapodás írja elő. A jelenlegi kiadáscsökkentéssel összefüggésben azt is biztosítják, hogy a költségvetési források követni tudják a prioritások alakulását, hogy minden eurót ott használjanak fel, ahol arra a legnagyobb szükség van. A legtöbb rugalmassági mechanizmus ezért a többéves pénzügyi kereten kívül marad, és a finanszírozás a kiadási felső határokat meghaladóan igénybe vehető.

1.2.   ÉVES KÖLTSÉGVETÉS

ÉVES KÖLTSÉGVETÉS

A Bizottság minden évben becslést készít valamennyi intézmény következő évi bevételeiről és kiadásairól, és összeállítja a költségvetési tervezetet, amelyet megküld a költségvetési hatóságnak. E költségvetési tervezet alapján a Tanács kialakítja álláspontját, amelyet a költségvetési hatóság két ága megtárgyal. A közös tervezet végleges elfogadását az Európai Parlament elnöke mondja ki, ezzel a költségvetés végrehajthatóvá válik. Az adott év folyamán költségvetés-módosításokat fogadnak el. A költségvetés végrehajtása jórészt a Bizottság felelősségi körébe tartozik.

A Bizottság költségvetése igazgatási előirányzatokat és operatív előirányzatokat tartalmaz. A többi intézménynek csak igazgatási előirányzatai vannak. A költségvetés ezenfelül az előirányzatok két fajtáját különbözteti meg: a nem differenciált és a differenciált előirányzatokat. A nem differenciált előirányzatokat az éves jellegű (az évenkéntiség elvének megfelelő) műveletek finanszírozására használják. A differenciált előirányzatokat annak érdekében használják, hogy az évenkéntiség elve összeegyeztethető legyen a többéves műveletek finanszírozása iránti szükséglettel. A differenciált előirányzatok kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokra oszlanak:

| — | kötelezettségvállalási előirányzatok: az adott pénzügyi évben azon tevékenységekkel kapcsolatban vállalt jogi kötelezettségekből eredő valamennyi költséget fedezik, amelyek végrehajtása több év alatt történik. Az egy pénzügyi évnél hosszabb időn átívelő intézkedések költségvetési kötelezettségvállalásai azonban felbonthatók több évre esedékes éves részletekre, amennyiben az alap-jogiaktus úgy rendelkezik, |
| --- | --- |

—

kötelezettségvállalási előirányzatok: az adott pénzügyi évben azon tevékenységekkel kapcsolatban vállalt jogi kötelezettségekből eredő valamennyi költséget fedezik, amelyek végrehajtása több év alatt történik. Az egy pénzügyi évnél hosszabb időn átívelő intézkedések költségvetési kötelezettségvállalásai azonban felbonthatók több évre esedékes éves részletekre, amennyiben az alap-jogiaktus úgy rendelkezik,

| — | kifizetési előirányzatok: az adott és/vagy korábbi pénzügyi években vállalt kötelezettségvállalásokból eredő kiadásokat fedezik. |
| --- | --- |

—

kifizetési előirányzatok: az adott és/vagy korábbi pénzügyi években vállalt kötelezettségvállalásokból eredő kiadásokat fedezik.

A beszámolóban a finanszírozás típusait két fő csoportba sorolják:

| — | Végleges elfogadott költségvetési előirányzatok |
| --- | --- |

—

Végleges elfogadott költségvetési előirányzatok

| — | További előirányzatok, amelyek a következőkből állnak:






  — | az előző évről áthozott összegek (a költségvetési rendelet korlátozott számú esetben lehetővé teszi, hogy a fel nem használt összegeket átvigyék az előző évről a tárgyévre), és |
| --- | --- | --- |

—

További előirányzatok, amelyek a következőkből állnak:

—

az előző évről áthozott összegek (a költségvetési rendelet korlátozott számú esetben lehetővé teszi, hogy a fel nem használt összegeket átvigyék az előző évről a tárgyévre), és

| — | a visszatérítésekből, harmadik felek/országok által uniós programokhoz nyújtott hozzájárulásokból, valamint harmadik felek részére végzett munkából származó címzett bevételek, amelyeket közvetlenül a megfelelő kiadási költségvetési sorhoz rendelnek hozzá, és amelyek a finanszírozás harmadik pillérének minősülnek. |
| --- | --- |

—

a visszatérítésekből, harmadik felek/országok által uniós programokhoz nyújtott hozzájárulásokból, valamint harmadik felek részére végzett munkából származó címzett bevételek, amelyeket közvetlenül a megfelelő kiadási költségvetési sorhoz rendelnek hozzá, és amelyek a finanszírozás harmadik pillérének minősülnek.

Valamennyi finanszírozási típus együttesen képezi a rendelkezésre álló előirányzatokat.

1.3.   SZAKPOLITIKAI TERÜLETEK

SZAKPOLITIKAI TERÜLETEK

A tevékenységalapú irányítás részeként a Bizottság tervezési és irányítási folyamataiban a tevékenységalapú költségvetés-tervezést alkalmazza. A tevékenységalapú költségvetés-tervezés olyan költségvetési szerkezetet von maga után, amelyben a költségvetési címek szakpolitikai területeknek, a költségvetési alcímek pedig tevékenységeknek felelnek meg. A tevékenységalapú költségvetés-tervezés célja, hogy világos keretet nyújtson a Bizottság szakpolitikai célkitűzéseinek tevékenységekbe történő átültetéséhez, jogalkotási, pénzügyi vagy bármely más szakpolitikai eszköz segítségével. Azáltal, hogy a Bizottság munkáját tevékenységek szerint strukturálják, pontos kép alakul ki a Bizottság által vállalt kötelezettségekről, és ezzel egyidejűleg közös keretet teremt a prioritások megállapításához. A prioritásokhoz a költségvetési eljárás során rendelik hozzá az erőforrásokat, a tevékenységeket a költségvetési célok építőelemeként használva. A tevékenységek és az azokhoz rendelt források közötti kapcsolat létrehozásával a tevékenységalapú költségvetés-tervezés célja, hogy növelje a Bizottságnál a források felhasználásának hatékonyságát és eredményességét.

A szakpolitikai terület a Bizottság munkájának részét képező, a döntéshozatali folyamat szempontjából lényeges tevékenységek homogén csoportjának tekinthető. Az egyes szakpolitikák általában egy főigazgatóságnak felelnek meg, és átlagosan mintegy 6-7 egyedi tevékenységet ölelnek fel. A szakpolitikai területek főként működési jellegűek, mivel alaptevékenységeik a saját tevékenységi körükhöz kapcsolódó kedvezményezett harmadik fél támogatását célozzák. Az operatív költségvetés minden egyes szakpolitikai terület esetében tartalmazza a szükséges igazgatási kiadásokat.

1.4.   BEVÉTELEK

BEVÉTELEK

1.4.1.   
  Bevétel saját forrásokból

Bevétel saját forrásokból

A bevételek túlnyomó többsége a saját forrásokból származik, amelyek az alábbi kategóriákból állnak:

| 1. | Tradicionális saját források (TOR): általában a saját forrásokból származó összbevétel +/–14 %-át teszik ki. |
| --- | --- |

1.

Tradicionális saját források (TOR): általában a saját forrásokból származó összbevétel +/–14 %-át teszik ki.

| 2. | Hozzáadottértékadó-alapú (héaalapú) bevételek: általában a saját forrásokból származó összbevétel hozzávetőleg 12 %-át teszik ki. |
| --- | --- |

2.

Hozzáadottértékadó-alapú (héaalapú) bevételek: általában a saját forrásokból származó összbevétel hozzávetőleg 12 %-át teszik ki.

| 3. | Bruttó nemzeti jövedelmen alapuló (GNI-alapú) bevételek: általában a saját forrásokból származó összbevétel +/–74 %-át teszik ki. |
| --- | --- |

3.

Bruttó nemzeti jövedelmen alapuló (GNI-alapú) bevételek: általában a saját forrásokból származó összbevétel +/–74 %-át teszik ki.

A saját források felosztása az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozat (2014. évi sajátforrás-határozat) szabályainak megfelelően történik. Ez a határozat 2016. október 1-jén lépett hatályba, és 2014. január 1-jétől visszamenőleges hatállyal alkalmazandó. A 2014-re és 2015-re vonatkozó hatást a 2016-os költségvetési évben vették figyelembe.

Az éves kifizetési előirányzatok fedezetéül az Unió számára allokált saját források teljes összege nem haladhatja meg a tagállamok összesített GNI-jének 1,20 %-át.

1.4.2.   
  Tradicionális saját források (TOR)

Tradicionális saját források (TOR)

A tradicionális saját források (harmadik országokból származó importra kivetett) vámokból, valamint a gazdasági szereplőkre kivetett és a tagállamok által az EU nevében beszedett (a cukorpiac közös szervezése kiadásainak finanszírozása érdekében cukortermelők által fizetett) cukorilletékből állnak. A tagállamok azonban ennek 20 %-át visszatartják beszedési költségeik kompenzálására. A tradicionális saját források valamennyi összegét az illetékes hatóságok alábbi számláinak egyikén kell lekönyvelni:

| — | A 609/2014/EU, Euratom rendelet 6. cikke (3) bekezdésében rögzített rendes számlákon: valamennyi beszedett vagy biztosítékkal fedezett összeget. |
| --- | --- |

—

A 609/2014/EU, Euratom rendelet 6. cikke (3) bekezdésében rögzített rendes számlákon: valamennyi beszedett vagy biztosítékkal fedezett összeget.

| — | A fent említett cikkben ugyancsak rögzített külön számlákon: valamennyi még be nem szedett és/vagy biztosítékkal nem fedezett összeget. Ugyancsak e számlára könyvelhetik azokat a biztosítékkal fedezett összegeket, amelyekkel kapcsolatban kifogással éltek. |
| --- | --- |

—

A fent említett cikkben ugyancsak rögzített külön számlákon: valamennyi még be nem szedett és/vagy biztosítékkal nem fedezett összeget. Ugyancsak e számlára könyvelhetik azokat a biztosítékkal fedezett összegeket, amelyekkel kapcsolatban kifogással éltek.

A tradicionális saját forrásokat legkésőbb a jogosultság megállapításának hónapját követő második hónap 19. napját követő első munkanapon jóvá kell írni (vagy be kell szedni a külön számlán) a Bizottságnak az érintett tagállam államkincstáránál vagy nemzeti központi bankjánál vezetett számláján.

1.4.3.   
  Hozzáadottérték-adó (héa)

Hozzáadottérték-adó (héa)

A hozzáadottérték-adót (héa) e célból az uniós szabályozásnak megfelelően harmonizált tagállami héaalapokra kell felszámítani. A héaalap azonban egyik tagállam esetében sem haladhatja meg GNI-jének 50 %-át. Az alkalmazott egységes lehívási kulcsot 0,30 %-ban rögzítik, kivéve Németország, Hollandia és Svédország vonatkozásában a 2014–2020-as időszakban, amelyben a lehívási kulcsot 0,15 %-ban rögzítették

1.4.4.   
  Bruttó nemzeti jövedelem (GNI)

Bruttó nemzeti jövedelem (GNI)

A bruttó nemzeti jövedelmen (GNI) alapuló forrást a költségvetés azon részének finanszírozására használják, amelyet semmilyen más bevételi forrás nem fedez. Az uniós szabályozásnak megfelelően valamennyi tagállam bruttó nemzeti jövedelmére azonos kulcs kerül kivetésre.

A héa- és GNI-alapú saját források meghatározásának alapjául a költségvetési tervezet készítése során összeállított, a megfelelő alapokra vonatkozó előrejelzések szolgálnak. Ezeket az előrejelzéseket később az adott év során költségvetés-módosítások révén módosítják és aktualizálják. A tagállamok által a tényleges adóalapok figyelembevételével fizetendő összegek és a (módosított) előrejelzések alapján ténylegesen befizetett összegek közötti különbségeket – akár pozitívak, akár negatívak – a Bizottság az adott pénzügyi évet követő második év júniusának első munkanapjáig hívja le a tagállamoktól. A következő négy évben a tényleges héa- és GNI-alapok még korrigálhatók, amennyiben nem jegyeztek be ezekre fenntartást. E fenntartásokat a tagállamokkal szembeni, bizonytalan összegekre vonatkozó lehetséges követelésnek kell tekinteni, mivel pénzügyi hatásuk nem becsülhető meg pontosan. Amennyiben meghatározható a pontos összeg, a megfelelő héa- és GNI-alapú forrásokat vagy a héa- és GNI-egyenlegekhez kapcsolódóan, vagy egyedi forráslehívásként hívják le.

1.4.5.   
  Brit korrekció

Brit korrekció

A költségvetési egyensúlyhiány Egyesült Királyság javára történő megszüntetésére szolgáló mechanizmust az Európai Tanács fontainebleau-i ülésén (1984 júniusában) intézményesítették, ezáltal csökkentve az Egyesült Királyság sajátforrás-befizetéseit és növelve a többi tagállam befizetéseit. Németország, Ausztria, Svédország és Hollandia csökkentett mértékben (normál részesedésük egynegyedére korlátozva) finanszírozzák a brit korrekciót.

1.4.6.   
  Bruttó csökkentés

Bruttó csökkentés

Az Európai Tanács 2013. február 7–8-i következtetéseiben az szerepel, hogy Dánia, Hollandia és Svédország kizárólag a 2014–2020-as időszakra vonatkozóan a GNI-n alapuló éves hozzájárulása bruttó csökkentésében részesül, míg Ausztria kizárólag a 2014–2016-os időszakra vonatkozóan részesül bruttó csökkentésben. Az éves csökkentések az alábbiak szerint alakulnak: Dánia 130 millió EUR, Hollandia 695 millió EUR és Svédország 185 millió EUR. Ausztria bruttó csökkentését 2014-ben 30 millió EUR-ban, 2015-ben 20 millió EUR-ban, 2016-ban pedig 10 millió EUR-ban rögzítették (valamennyi összeg 2011-es árakon van megadva).

1.4.7.   
  A saját forrásokról szóló 2014. évi határozat végrehajtásához kapcsolódó kiigazítás 2014-re és 2015-re

A saját forrásokról szóló 2014. évi határozat végrehajtásához kapcsolódó kiigazítás 2014-re és 2015-re

A 2014. évi sajátforrás-határozat 11. cikke előírja, hogy amint a határozat hatályba lép, azt 2014. január 1-jétől kell alkalmazni. Ez azt jelenti, hogy a 2014-re és 2015-re vonatkozó finanszírozást az új szabályoknak megfelelően újra ki kellett számítani. A kiigazítást (a saját forrásokról szóló régi és új határozat közötti, 2014-re és 2015-re vonatkozó különbözeteket) az 5/2016. sz. költségvetés-módosítás tartalmazta, és egyetlen kifizetéssel hajtották végre 2017 januárjának első munkanapján.

1.5.   A KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNY KISZÁMÍTÁSA

A KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNY KISZÁMÍTÁSA

Az EU költségvetési eredményét a következő évben az abban az évben esedékes hozzájárulások csökkentése révén juttatják vissza a tagállamokhoz.

Saját forrásként azok az összegek kerülnek könyvelésre, amelyeket az év során a tagállamok kormányai a Bizottság nevében nyitott számlákon jóváírtak. Többlet esetén a bevétel az előző pénzügyi év költségvetési eredményét is tartalmazza. Egyéb bevételek címén az év során ténylegesen beérkezett összegek kerülnek könyvelésre.

Az adott év költségvetési eredményének kiszámítása során kiadásnak minősülnek az év előirányzatainak terhére végrehajtott kifizetések, valamint az adott év minden, következő évre átvitt kifizetési előirányzata. Az adott év előirányzatainak terhére végrehajtott kifizetések azon kifizetéseket jelentik, amelyeket a számvitelért felelős tisztviselő a pénzügyi év december 31-ig teljesített. Az EMGA esetében azon kifizetéseket veszik figyelembe, amelyeket a tagállamok az N–1. év október 16. és az N. év október 15. között teljesítettek, feltéve, hogy a számvitelért felelős tisztviselőt legkésőbb az N+1. év január 31-ig értesítették a kötelezettségvállalásról és a kifizetés engedélyezéséről. Az EMGA-kiadások a tagállamokban végrehajtott ellenőrzéseket követően szabályszerűségi határozat tárgyát képezhetik.

A költségvetési eredmény két részből áll: az EU eredményéből és az Európai Gazdasági Térséghez (EGT) tartozó EFTA-államok hozzájárulásából. Az Európai Unió saját forrásainak rendszerére vonatkozó végrehajtási intézkedésekről szóló 608/2014/EU, Euratom rendelet 1. cikke (1) bekezdésének megfelelően ez az eredmény a következők közötti különbözetet tükrözi:

| — | az adott pénzügyi évben befolyt összes bevétel, és |
| --- | --- |

—

az adott pénzügyi évben befolyt összes bevétel, és

| — | az adott év kifizetési előirányzatainak terhére végrehajtott kifizetések, valamint az adott év következő évre átvitt kifizetési előirányzatainak összege. |
| --- | --- |

—

az adott év kifizetési előirányzatainak terhére végrehajtott kifizetések, valamint az adott év következő évre átvitt kifizetési előirányzatainak összege.

Az így kapott adathoz az alábbiak adódnak hozzá, illetve kerülnek levonásra belőle:

| — | egyrészről az előző évekről áthozott és megszüntetett kifizetési előirányzatok, másrészről pedig az előző évről áthozott nem differenciált előirányzatokat az euróárfolyam ingadozása miatt meghaladó kifizetések nettó egyenlege, |
| --- | --- |

—

egyrészről az előző évekről áthozott és megszüntetett kifizetési előirányzatok, másrészről pedig az előző évről áthozott nem differenciált előirányzatokat az euróárfolyam ingadozása miatt meghaladó kifizetések nettó egyenlege,

| — | a címzett bevételek alakulása, és |
| --- | --- |

—

a címzett bevételek alakulása, és

| — | az év során rögzített nettó árfolyamnyereségek és -veszteségek. |
| --- | --- |

—

az év során rögzített nettó árfolyamnyereségek és -veszteségek.

A harmadik fél hozzájárulásához, illetve harmadik félnek végzett munkához kapcsolódó, az előző pénzügyi évről áthozott előirányzatok – amelyek jellegüknél fogva sosem kerülnek megszüntetésre – a pénzügyi év további előirányzatai között szerepelnek. Ezzel magyarázható az N. évi költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekben szereplő, előző évről áthozott összegek és az N–1. évi költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekben szereplő, következő évre átvitt összegek közötti különbség. Az előlegek visszafizetését követően újból rendelkezésre bocsátott előirányzatokat nem veszik figyelembe a költségvetési eredmény kiszámításakor.

Az átvitt kifizetési előirányzatok tartalmazzák az automatikus átvitelt és a határozat alapján történő átvitelt. Az előző évről átvitt, fel nem használt kifizetési előirányzatok megszüntetése az automatikusan és a határozat alapján átvitt előirányzatok megszüntetését foglalja magában.

1.6.   A KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNY ÖSSZEEGYEZTETÉSE A GAZDASÁGI EREDMÉNNYEL

A KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNY ÖSSZEEGYEZTETÉSE A GAZDASÁGI EREDMÉNNYEL

| millió EUR |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE | 1 733 | (13 033 ) |
| Bevételek | | |
| A tárgyévben megállapított, de még be nem szedett jogosultságok | (1 969 ) | (318) |
| A korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett jogosultságok | 3 363 | 7 943 |
| Elhatárolt bevételek (nettó) | 611 | (359) |
| Kiadások | | |
| Elhatárolt kiadások (nettó) | 10 678 | 9 920 |
| Korábbi évek tárgyévben kifizetett kiadásai | (7 656 ) | (1 208 ) |
| Előfinanszírozás nettó hatása | (468) | (4 831 ) |
| A következő évre átvitt kifizetési előirányzatok | (3 102 ) | (2 195 ) |
| Áthozatalból teljesített kifizetések és a felhasználatlan kifizetési előirányzatok megszüntetése | 1 379 | 1 979 |
| Céltartalékok változása | 3 962 | 4 950 |
| Egyéb | (2 142 ) | (1 671 ) |
| Az ügynökségek és az ESZAK gazdasági eredménye | 16 | 169 |
| AZ ÉV KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE | 6 405 | 1 347 |

millió EUR

2016

2015

AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

1 733

1 733

(13 033 )

(13 033 )

Bevételek

Bevételek

A tárgyévben megállapított, de még be nem szedett jogosultságok

A tárgyévben megállapított, de még be nem szedett jogosultságok

(1 969 )

(1 969 )

(318)

(318)

A korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett jogosultságok

A korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett jogosultságok

3 363

3 363

7 943

7 943

Elhatárolt bevételek (nettó)

Elhatárolt bevételek (nettó)

611

611

(359)

(359)

Kiadások

Kiadások

Elhatárolt kiadások (nettó)

Elhatárolt kiadások (nettó)

10 678

10 678

9 920

9 920

Korábbi évek tárgyévben kifizetett kiadásai

Korábbi évek tárgyévben kifizetett kiadásai

(7 656 )

(7 656 )

(1 208 )

(1 208 )

Előfinanszírozás nettó hatása

Előfinanszírozás nettó hatása

(468)

(468)

(4 831 )

(4 831 )

A következő évre átvitt kifizetési előirányzatok

A következő évre átvitt kifizetési előirányzatok

(3 102 )

(3 102 )

(2 195 )

(2 195 )

Áthozatalból teljesített kifizetések és a felhasználatlan kifizetési előirányzatok megszüntetése

Áthozatalból teljesített kifizetések és a felhasználatlan kifizetési előirányzatok megszüntetése

1 379

1 379

1 979

1 979

Céltartalékok változása

Céltartalékok változása

3 962

3 962

4 950

4 950

Egyéb

Egyéb

(2 142 )

(2 142 )

(1 671 )

(1 671 )

Az ügynökségek és az ESZAK gazdasági eredménye

Az ügynökségek és az ESZAK gazdasági eredménye

16

16

169

169

AZ ÉV KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE

AZ ÉV KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE

6 405

6 405

1 347

1 347

A költségvetési rendelettel összhangban az éves gazdasági eredményt az eredményszemléletű elszámolás alapelveinek megfelelően számították ki, míg a költségvetési eredmény a módosított pénzforgalmi elszámolás szabályain alapul. Mivel a gazdasági eredmény és a költségvetési eredmény ugyanazoknak az alapul szolgáló tranzakcióknak az eredménye, egymással történő összeegyeztetésük hasznos ellenőrzési eszköz.

Összeegyeztetett tételek – Bevételek

Összeegyeztetett tételek – Bevételek

A pénzügyi év tényleges költségvetési bevétele megfelel az év során megállapított jogosultságokból befolyt bevételek és a korábbi években megállapított jogosultságokból befolyt bevételek összegének. Ezért a tárgyévben megállapított, de még be nem szedett jogosultságokat az összeegyeztetés céljából le kell vonni a gazdasági eredményből, mivel nem képezik a költségvetési bevétel részét. Ezzel ellentétben a korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett jogosultságokat az összeegyeztetés céljából hozzá kell adni a gazdasági eredményhez.

A nettó elhatárolt bevétel főként a mezőgazdaságra, a saját forrásokra, valamint a kamatokra és osztalékokra elhatárolt bevételekből áll. Csak a nettó hatást – vagyis a korábbi évekből származó elhatárolt bevétel visszaírásával csökkentett tárgyévi elhatárolt bevételt – kell figyelembe venni.

Összeegyeztetett tételek – Kiadások

Összeegyeztetett tételek – Kiadások

A nettó elhatárolt kiadások főként az év végi elhatárolási célokra képzett elhatárolásokból állnak, vagyis olyan elszámolható kiadásokból, amelyek az uniós források kedvezményezettjeinél merültek fel, de amelyeket még nem jelentettek a Bizottságnak. Míg az elhatárolt kiadások nem minősülnek költségvetési kiadásnak, a korábbi években rögzített számlákhoz kapcsolódó, tárgyévben teljesített kifizetések a tárgyév költségvetési kiadásának részét képezik.

Az előfinanszírozás nettó hatása a következők kombinációja: 1. a tárgyévben kifizetett és éves költségvetési kiadásként rögzített új előfinanszírozási összegek, valamint 2. a tárgyévben vagy a korábbi években az elszámolható költségek elfogadása során kifizetett előfinanszírozás elszámolása. Ez utóbbi elhatárolási szempontból kiadásnak minősül, de a költségvetési számlákon nem akként jelenik meg, mivel a kezdeti előfinanszírozás kifizetését már figyelembe vették költségvetési kiadásként annak kifizetése idején.

Az éves előirányzatok alapján teljesített kifizetések mellett az éves költségvetési eredmény kiszámításakor a következő évre átvitt éves előirányzatokat is figyelembe kell venni (a 608/2014/EU, Euratom rendelet 1. cikke (1) bekezdésének megfelelően). Ugyanez vonatkozik a tárgyévben az előző évi áthozatalokból teljesített költségvetési kifizetésekre és a felhasználatlan kifizetési előirányzatok megszüntetésére.

A céltartalékok változása a pénzügyi kimutatásban szereplő év végi becslésekhez kapcsolódik (főleg munkavállalói juttatások), és nincs hatással a költségvetési beszámolóra. Az egyéb összeegyeztetett összegek olyan különböző elemekből állnak, mint az eszköz-értékcsökkenés, eszközbeszerzés, tőkelízing-kifizetések és pénzügyi hozzájárulások, amelyekre eltérő költségvetési és eredményszemléletű elszámolási módszerek alkalmazandóak.

2.   A 2016. ÉVI UNIÓS KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA – ÉSZREVÉTELEK

2.1.   BEVÉTELEK

BEVÉTELEK

Az Európai Parlament elnöke által 2015. november 25-én aláírt, eredeti elfogadott költségvetésben a kifizetési előirányzatok összegét 143 885 millió EUR-ban rögzítették, a saját forrásokból finanszírozandó összeg pedig 142 269 millió EUR volt. Az eredeti költségvetésben szereplő bevételi és kiadási becsléseket a pénzügyi év során jellemzően kiigazítják, és az ilyen jellegű módosításokat a költségvetés-módosítások tartalmazzák. A GNI-alapú saját források kiigazításai biztosítják, hogy a költségvetésbe bevitt bevételek pontosan egyezzenek a költségvetésbe bevitt kiadásokkal. Az egyensúly elvének megfelelően a költségvetési bevételeknek és kiadásoknak (kifizetési előirányzatok) egyensúlyban kell lenniük.

2016 során hat költségvetés-módosítást fogadtak el. Ezeket figyelembe véve a 2016-ra vonatkozó végleges elfogadott bevétel 136 642 millió EUR-t tett ki. Ezt az összeget az összesen 133 677 millió EUR-t (az eredetileg jelzetthez képest így 8 592 millió EUR-val kevesebbet) kitevő saját forrásokból, a fennmaradó részt pedig más bevételekből finanszírozták. Ez elsősorban a korábbi pénzügyi év többletével, valamint a kifizetési előirányzatok lényeges csökkenésével magyarázható, amely csökkentette a tagállamok GNI-kiegyensúlyozással kapcsolatos hozzájárulását 2016-ban.

Ami a saját forrásokat illeti, a tradicionális saját források beszedett összege szorosan megközelítette az előre jelzett összegeket. Ez elsősorban azzal magyarázható, hogy a 4/2016. sz. költségvetés-módosítás összeállításakor módosították a költségvetési becsléseket (a 2016. tavaszi új előrejelzések szerint).

A tagállamok végleges héa- és GNI-befizetései is majdnem pontosan megfeleltek a végleges költségvetési becsléseknek. Az előre jelzett összegek és a ténylegesen befizetett összegek közötti különbségek a költségvetési célokra használt euróárfolyam és a GMU-n kívüli tagállamok által tett befizetések időpontjában érvényes árfolyam közötti különbségekkel magyarázható.

A héa- és GNI-egyenlegeket illetően új eljárást léptettek életbe. A szabályokat a rendelkezésre bocsátásról szóló rendelet (609/2014/EU, Euratom rendelet) 10b. cikke rögzíti. Az új eljárás nem von maga után költségvetés-módosítást, a Bizottság ezért közvetlenül a tagállamokat kéri a nettó összegek befizetésére. Az uniós költségvetésre gyakorolt hatás a nullához közeli. A Bizottság közli a tagállamokkal az éves kiigazításokat, és az összegeket 2017 júniusában bocsátják rendelkezésre. Többek között a változásoknak köszönhetően 2016-ra vonatkozóan nem voltak egyenlegek.

A „Hozzájárulások és visszatérítések az uniós megállapodások és programok keretében” megnevezés elsősorban az EMGA-ból és az EMVA-ból (és különösen a záróelszámolásokból és szabálytalanságokból), a harmadik országoknak a kutatási programokban való részvételéből, valamint egyéb, az uniós programok/tevékenységek keretében tett hozzájárulásokból és visszatérítésekből származó bevételeket érint. A teljes összeg jelentős részét a címzett bevételek teszik ki, amelyek jellemzően lehetővé teszik további előirányzatoknak a kiadási oldalra való bevezetését.

A pénzbírságokból származó bevétel elsősorban a versenypolitika területén kiszabott pénzbírságokhoz kapcsolódik.

2.2.   KIADÁSOK

KIADÁSOK

2016 a jelenlegi 2014–2020-as programozási időszak harmadik éve volt. A 2016. évi költségvetés az előző évi költségvetéshez hasonlóan a növekedési és foglalkoztatási prioritásokra helyezte a hangsúlyt. Kiemelte azonban a szíriai és észak-afrikai válsághoz kapcsolódó új migrációs kihívások jelentőségét is.

A 2016. évi költségvetés összesen 155,3 milliárd EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzatai 4,3 %-kal voltak alacsonyabbak a 2015. évi költségvetéshez képest, és jelentősen csökkent az 1b. alfejezet kerete (a 15,8 %-os csökkenés elsősorban a 2014-ről 2015-re való átprogramozás egyszeri hatásának volt köszönhető), amit részben ellensúlyozott a 3. fejezet jelentős (70,2 %-os) emelkedése.

2016-ban a 4. sz. költségvetés-módosítás tovább növelte a 3. fejezetben (Biztonság és uniós polgárság) a migrációs és biztonsági problémák kezelésével foglalkozó programok kötelezettségvállalási előirányzatait, 250 millió EUR összegben. Ebből az emelésből 130 millió EUR-t a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapra, 70 millió EUR-t pedig a Belső Biztonsági Alapra allokáltak. Az 1a. alfejezetben 74 millió EUR összegű további kötelezettségvállalási előirányzatot allokáltak az ESBA-ra, hogy fedezzék annak 2020-ig való meghosszabbítását.

A 4. fejezet (Globális Európa) kötelezettségvállalásai költségvetés-módosítások révén 210 millió EUR-val emelkedtek, elsősorban az Európai Szomszédsági Támogatási Eszközre és a humanitárius segítségnyújtási programokra vonatkozóan. A finanszírozást részben a közös kül- és biztonságpolitika és a makroszintű pénzügyi támogatási programok csökkentése révén biztosították.

A végleges elfogadott költségvetés kifizetési előirányzatai 136,6 milliárd EUR-t tettek ki, és 3,3 %-kal maradtak el a 2015. évi szinttől. Ez elsősorban annak az eredménye, hogy a 4. sz. költségvetés-módosítás 7,3 milliárd EUR összegű csökkentést tartalmazott főként az 1b. alfejezet (Gazdasági, társadalmi és területi kohézió) és kisebb mértékben a 2. fejezet (Fenntartható növekedés) tekintetében. E csökkentés alapvető okainak további részleteit a következő szakasz tartalmazza.

A rendelkezésre álló előirányzatok 2016. évi végrehajtása

A rendelkezésre álló előirányzatok 2016. évi végrehajtása

2016 végén a kötelezettségvállalások végrehajtásának aránya 97 % volt, és 4,8 milliárd EUR összegű kifizetési előirányzat nem került felhasználásra. A kötelezettségvállalások végrehajtása 157,3 milliárd EUR-t tett ki. A kifizetések tekintetében a végrehajtás elérte a 132,4 milliárd EUR-t, amely a rendelkezésre álló előirányzatok 92 %-ának felel meg.

A kifizetési előirányzatok évekig tartó visszafogását és a kifizetetlen igények (főként a kohézió területét érintő) felhalmozódását követően az Európai Parlament és a Tanács által 2015-ben elfogadott kifizetési tervvel összhangban 2016-ban fokozatosan megszüntették a túlzott hátralékot. A Bizottság a kohézió tekintetében már 2016 márciusában feltárta a kifizetési előirányzatok nem teljes mértékű végrehajtásának kockázatát, és a tagállamok júliusi aktualizált előrejelzései nyomán szeptemberben jelentősen növelte a többletre vonatkozó becsléseit. A Bizottság ezenfelül figyelembe vette a nemzeti hatóságok kijelölésében előforduló csúszásokat, a helyszíni végrehajtás ütemét, valamint a korábbi programozási időszakokra vonatkozó végrehajtási arány átlagos előrejelzését. Ezt követően benyújtotta a 4/2016. sz. költségvetés-módosítást, amelyben javasolta a kifizetési előirányzatok szintjének 7,3 milliárd EUR összegű csökkentését, elsősorban az 1b. alfejezet (Gazdasági, társadalmi és területi kohézió) költségvetési soraira vonatkozóan. A tagállamok által a 2014–2020-as programokra vonatkozóan év végéig ténylegesen benyújtott kifizetési igények szintje korábban soha nem látott mértékben, 8 milliárd EUR-val maradt el az előrejelzéstől, és 26 tagállam nyújtott be az előrejelzésekhez képest alacsonyabb összegű igényeket.

Fennálló kötelezettségvállalások

Fennálló kötelezettségvállalások

A fennálló kötelezettségvállalások (RAL) az év végéig jelentősen emelkedtek, és elérték a 238,8 milliárd EUR-t. A 2015-höz képest több mint 21 milliárd EUR összegű emelkedés kétszer magasabb volt az előzetes várakozásokhoz képest. Ennek oka, hogy nőtt a különbség a végrehajtott kötelezettségvállalások és kifizetések között (a 4/2016. sz. költségvetés-módosításból, valamint az év végi alulteljesítésből adódóan). A költségvetésbe bevitt kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok közötti különbség (85 %-os arány) miatt a RAL 2017-ben várhatóan tovább emelkedik.

A korábbi – vagyis a 2014 előtti – programozási időszakok fennálló jogi kötelezettségvállalásai 2016-ban 75 milliárd EUR-ról 40 milliárd EUR-ra csökkentek (–47 %). Ebből következően 2017-től nagyobb arányú kifizetési előirányzat áll majd rendelkezésre a jelenlegi programokra.

A költségvetési kiigazítások részletesebb elemzését, a releváns háttér-információkat, az indokolást és hatást a Bizottság költségvetési és pénzgazdálkodásra vonatkozó, 2016. évi éves jelentése mutatja be, az A rész költségvetési szinten, míg a B rész a többéves pénzügyi keret egyes fejezeteinek szintjén.

Költségvetési többlet

Költségvetési többlet

A költségvetési többlet 6,4 milliárd EUR-t tesz ki, és elsősorban a kiadási oldalról származik, főként az 1b. alfejezet nem teljes mértékű felhasználásának köszönhetően (4,9 milliárd EUR). A bevételi oldalon a többlet elsősorban a pénzbírságok jelentős bevételéből és a kismértékben alacsonyabb saját forrásokból származik (+1,7 milliárd EUR). A végleges eredményt a 173 millió EUR összegű árfolyamveszteségek csökkentik.

3.   AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELEK VÉGREHAJTÁSA

3.1.   ÁTTEKINTÉS AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELEK VÉGREHAJTÁSÁRÓL

ÁTTEKINTÉS AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELEK VÉGREHAJTÁSÁRÓL

| millió EUR |
| --- |
| Cím | Bevételi előirányzatok | Megállapított jogosultságok | Bevételek | Befolyt összegek | Kintlévőségek |
| Eredeti elfogadott költségvetés | Végleges elfogadott költségvetés | Tárgyévi | Áthozott | Összesen | Tárgyévi jogosultságokból | Áthozott jogosultságokból | Összesen | a költségvetés %-ában |
| 1. | Saját források | 142 269 | 133 677 | 132 164 | 28 | 132 192 | 132 163 | 3 | 132 166 | 99 % | 26 |
| 3. | Többletek, egyenlegek és kiigazítások | — | 1 349 | 1 358 | — | 1 358 | 1 358 | — | 1 358 | 101 % | — |
| 4. | Az intézményeknél és egyéb uniós szerveknél dolgozó személyektől származó bevételek | 1 348 | 1 348 | 1 445 | 14 | 1 459 | 1 438 | 14 | 1 452 | 108 % | 7 |
| 5. | Az intézmények igazgatási tevékenységéből származó bevételek | 55 | 55 | 584 | 17 | 600 | 568 | 11 | 579 | 1 044  % | 21 |
| 6. | Hozzájárulások és visszatérítések az uniós megállapodások és programok keretében | 60 | 60 | 5 929 | 274 | 6 204 | 5 804 | 125 | 5 928 | 9 880  % | 275 |
| 7. | Késedelmi kamatok és pénzbírságok | 123 | 123 | 2 946 | 6 793 | 9 739 | 1 045 | 2 131 | 3 175 | 2 582  % | 6 564 |
| 8. | Forrásbevonási és hitelezési műveletek | 5 | 5 | 40 | 6 | 46 | 36 | 6 | 41 | 792 % | 5 |
| 9. | Egyéb bevételek | 25 | 25 | 17 | 10 | 27 | 16 | 2 | 17 | 69 % | 10 |
| Összesen | 143 885 | 136 642 | 144 483 | 7 141 | 151 624 | 142 427 | 2 290 | 144 717 | 106 % | 6 907 |

millió EUR

Cím

Bevételi előirányzatok

Megállapított jogosultságok

Bevételek

Befolyt összegek

Kintlévőségek

Eredeti elfogadott költségvetés

Végleges elfogadott költségvetés

Tárgyévi

Áthozott

Összesen

Tárgyévi jogosultságokból

Áthozott jogosultságokból

Összesen

a költségvetés %-ában

1.

Saját források

142 269

133 677

132 164

28

132 192

132 163

3

132 166

99 %

26

3.

Többletek, egyenlegek és kiigazítások

—

1 349

1 358

—

1 358

1 358

—

1 358

101 %

—

4.

Az intézményeknél és egyéb uniós szerveknél dolgozó személyektől származó bevételek

1 348

1 348

1 445

14

1 459

1 438

14

1 452

108 %

7

5.

Az intézmények igazgatási tevékenységéből származó bevételek

55

55

584

17

600

568

11

579

1 044  %

21

6.

Hozzájárulások és visszatérítések az uniós megállapodások és programok keretében

60

60

5 929

274

6 204

5 804

125

5 928

9 880  %

275

7.

Késedelmi kamatok és pénzbírságok

123

123

2 946

6 793

9 739

1 045

2 131

3 175

2 582  %

6 564

8.

Forrásbevonási és hitelezési műveletek

5

5

40

6

46

36

6

41

792 %

5

9.

Egyéb bevételek

25

25

17

10

27

16

2

17

69 %

10

Összesen

Összesen

143 885

143 885

136 642

136 642

144 483

144 483

7 141

7 141

151 624

151 624

142 427

142 427

2 290

2 290

144 717

144 717

106 %

106 %

6 907

6 907

4.   AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉSI KIADÁSOK VÉGREHAJTÁSA

4.1.   TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÖSSZETÉTELE ÉS VÁLTOZÁSA

TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÖSSZETÉTELE ÉS VÁLTOZÁSA

| millió EUR |
| --- |
| Többéves pénzügyi terv fejezete | Kötelezettségvállalási előirányzatok | Kifizetési előirányzatok |
| Költségvetési előirányzatok | További előirányzatok | Összes | Költségvetési előirányzatok | További előirányzatok | Összes |
| Eredeti elfogadott költségvetés | Költségvetés-módosítások és átcsoportosítások | Végleges elfogadott költségvetés | Átvitt összegek | Címzett bevétel | rendelkezésre álló előirányzat | Eredeti elfogadott költségvetés | Költségvetés-módosítások és átcsoportosítások | Végleges elfogadott költségvetés | Átvitt összegek | Címzett bevétel | rendelkezésre álló előirányzat |
| 1 | 2 | 3=1+2 | 4 | 5 | 6=3+4+5 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12=9+10+11 |
| 1. | Intelligens és inkluzív növekedés | 69 841 | — | 69 841 | 153 | 3 045 | 73 039 | 66 263 | (6 804 ) | 59 459 | 117 | 4 042 | 63 618 |
| | 1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért | 19 010 | (0) | 19 010 | 0 | 2 558 | 21 569 | 17 418 | (13) | 17 406 | 103 | 3 467 | 20 976 |
| | 1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió | 50 831 | — | 50 831 | 153 | 487 | 51 471 | 48 844 | (6 791 ) | 42 053 | 15 | 575 | 42 642 |
| 2. | Fenntartható növekedés: természeti erőforrások | 62 484 | (15) | 62 470 | 410 | 4 072 | 66 952 | 55 121 | 93 | 55 214 | 430 | 3 821 | 59 464 |
| | ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések | 42 220 | (2) | 42 218 | 410 | 3 424 | 46 051 | 42 212 | (3) | 42 210 | 424 | 3 424 | 46 057 |
| 3. | Biztonság és uniós polgárság | 4 052 | 240 | 4 292 | — | 131 | 4 423 | 3 022 | 46 | 3 069 | 9 | 117 | 3 195 |
| 4. | Globális Európa | 9 167 | 210 | 9 377 | 237 | 2 626 | 12 240 | 10 156 | (295) | 9 860 | 33 | 1 270 | 11 163 |
| 5. | Igazgatás | 8 935 | 16 | 8 951 | 4 | 687 | 9 642 | 8 935 | 16 | 8 951 | 756 | 783 | 10 490 |
| | ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai | 3 771 | 7 | 3 778 | 3 | 340 | 4 121 | 3 771 | 7 | 3 778 | 472 | 433 | 4 683 |
| 6. | Ellentételezések | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Speciális eszközök | 525 | (179) | 346 | — | 50 | 395 | 389 | (299) | 90 | 1 | 50 | 140 |
| Összesen | 155 004 | 273 | 155 277 | 804 | 10 610 | 166 690 | 143 885 | (7 243 ) | 136 642 | 1 345 | 10 081 | 148 069 |

millió EUR

Többéves pénzügyi terv fejezete

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Kifizetési előirányzatok

Költségvetési előirányzatok

További előirányzatok

Összes

Költségvetési előirányzatok

További előirányzatok

Összes

Eredeti elfogadott költségvetés

Költségvetés-módosítások és átcsoportosítások

Végleges elfogadott költségvetés

Átvitt összegek

Címzett bevétel

rendelkezésre álló előirányzat

Eredeti elfogadott költségvetés

Költségvetés-módosítások és átcsoportosítások

Végleges elfogadott költségvetés

Átvitt összegek

Címzett bevétel

rendelkezésre álló előirányzat

1

2

3=1+2

4

5

6=3+4+5

7

8

9=7+8

10

11

12=9+10+11

1.

Intelligens és inkluzív növekedés

69 841

—

69 841

153

3 045

73 039

66 263

(6 804 )

59 459

117

4 042

63 618

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

19 010

19 010

(0)

(0)

19 010

19 010

0

0

2 558

2 558

21 569

21 569

17 418

17 418

(13)

(13)

17 406

17 406

103

103

3 467

3 467

20 976

20 976

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

50 831

50 831

—

—

50 831

50 831

153

153

487

487

51 471

51 471

48 844

48 844

(6 791 )

(6 791 )

42 053

42 053

15

15

575

575

42 642

42 642

2.

Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

62 484

(15)

62 470

410

4 072

66 952

55 121

93

55 214

430

3 821

59 464

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

42 220

42 220

(2)

(2)

42 218

42 218

410

410

3 424

3 424

46 051

46 051

42 212

42 212

(3)

(3)

42 210

42 210

424

424

3 424

3 424

46 057

46 057

3.

Biztonság és uniós polgárság

4 052

240

4 292

—

131

4 423

3 022

46

3 069

9

117

3 195

4.

Globális Európa

9 167

210

9 377

237

2 626

12 240

10 156

(295)

9 860

33

1 270

11 163

5.

Igazgatás

8 935

16

8 951

4

687

9 642

8 935

16

8 951

756

783

10 490

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

3 771

3 771

7

7

3 778

3 778

3

3

340

340

4 121

4 121

3 771

3 771

7

7

3 778

3 778

472

472

433

433

4 683

4 683

6.

Ellentételezések

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8.

Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

Speciális eszközök

525

(179)

346

—

50

395

389

(299)

90

1

50

140

Összesen

Összesen

155 004

155 004

273

273

155 277

155 277

804

804

10 610

10 610

166 690

166 690

143 885

143 885

(7 243 )

(7 243 )

136 642

136 642

1 345

1 345

10 081

10 081

148 069

148 069

4.2.   TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

| millió EUR |
| --- |
| Többéves pénzügyi terv fejezete | | Megtett kötelezettségvállalások | 2017-re átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| Összes rendelkezésre álló előirányzat | a végleges elfogadott költségvetésből | áthozott összegekből | címzett bevételekből | Összesen | % | címzett bevétel | határozattal átvitt összegek | Összesen | a végleges elfogadott költségvetésből | áthozott összegekből | címzett bevételekből | Összesen |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| 1. | Intelligens és inkluzív növekedés | 73 039 | 69 808 | 145 | 1 778 | 71 731 | 98 % | 1 267 | 0 | 1 267 | 33 | 8 | — | 41 |
| | 1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért | 21 569 | 18 997 | 0 | 1 335 | 20 332 | 94 % | 1 224 | 0 | 1 224 | 13 | — | — | 13 |
| | 1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió | 51 471 | 50 811 | 145 | 443 | 51 400 | 100 % | 43 | — | 43 | 20 | 8 | — | 28 |
| 2. | Fenntartható növekedés: természeti erőforrások | 66 952 | 62 013 | 396 | 2 138 | 64 547 | 96 % | 1 934 | 433 | 2 368 | 23 | 14 | — | 38 |
| | ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések | 46 051 | 41 770 | 395 | 2 120 | 44 285 | 96 % | 1 304 | 433 | 1 737 | 15 | 14 | — | 29 |
| 3. | Biztonság és uniós polgárság | 4 423 | 4 287 | — | 49 | 4 336 | 98 % | 82 | — | 82 | 5 | — | — | 5 |
| 4. | Globális Európa | 12 240 | 9 364 | 237 | 1 677 | 11 278 | 92 % | 948 | 10 | 959 | 3 | — | — | 3 |
| 5. | Igazgatás | 9 642 | 8 887 | 4 | 467 | 9 358 | 97 % | 221 | 1 | 222 | 62 | 0 | — | 62 |
| | ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai | 4 121 | 3 721 | 3 | 254 | 3 979 | 97 % | 86 | — | 86 | 57 | 0 | 0 | 57 |
| 6. | Ellentételezések | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Speciális eszközök | 395 | 61 | — | — | 61 | 15 % | 50 | 130 | 180 | 155 | — | — | 155 |
| Összesen | 166 690 | 154 421 | 781 | 6 108 | 161 310 | 97 % | 4 502 | 575 | 5 077 | 281 | 22 | — | 303 |

millió EUR

Többéves pénzügyi terv fejezete

Megtett kötelezettségvállalások

2017-re átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

Összes rendelkezésre álló előirányzat

a végleges elfogadott költségvetésből

áthozott összegekből

címzett bevételekből

Összesen

%

címzett bevétel

határozattal átvitt összegek

Összesen

a végleges elfogadott költségvetésből

áthozott összegekből

címzett bevételekből

Összesen

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

1.

Intelligens és inkluzív növekedés

73 039

69 808

145

1 778

71 731

98 %

1 267

0

1 267

33

8

—

41

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

21 569

21 569

18 997

18 997

0

0

1 335

1 335

20 332

20 332

94 %

94 %

1 224

1 224

0

0

1 224

1 224

13

13

—

—

—

13

13

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

51 471

51 471

50 811

50 811

145

145

443

443

51 400

51 400

100 %

100 %

43

43

—

—

43

43

20

20

8

8

—

28

28

2.

Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

66 952

62 013

396

2 138

64 547

96 %

1 934

433

2 368

23

14

—

38

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

46 051

46 051

41 770

41 770

395

395

2 120

2 120

44 285

44 285

96 %

96 %

1 304

1 304

433

433

1 737

1 737

15

15

14

14

—

29

29

3.

Biztonság és uniós polgárság

4 423

4 287

—

49

4 336

98 %

82

—

82

5

—

—

5

4.

Globális Európa

12 240

9 364

237

1 677

11 278

92 %

948

10

959

3

—

—

3

5.

Igazgatás

9 642

8 887

4

467

9 358

97 %

221

1

222

62

0

—

62

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

4 121

4 121

3 721

3 721

3

3

254

254

3 979

3 979

97 %

97 %

86

86

—

—

86

86

57

57

0

0

0

0

57

57

6.

Ellentételezések

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

8.

Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

9.

Speciális eszközök

395

61

—

—

61

15 %

50

130

180

155

—

—

155

Összesen

Összesen

166 690

166 690

154 421

154 421

781

781

6 108

6 108

161 310

161 310

97 %

97 %

4 502

4 502

575

575

5 077

5 077

281

281

22

22

—

—

303

303

4.3.   TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

| millió EUR |
| --- |
| Többéves pénzügyi terv fejezete | | Megtett kifizetések | 2017-re átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| Összes rendelkezésre álló előirányzat | a végleges elfogadott költségvetésből | áthozott összegekből | címzett bevételekből | Összesen | % | automatikusan átvitt összegek | határozattal átvitt összegek | címzett bevétel | Összesen | a végleges elfogadott költségvetésből | áthozott összegekből | címzett bevételekből | Összesen |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 |
| 1. | Intelligens és inkluzív növekedés | 63 618 | 55 005 | 102 | 1 158 | 56 265 | 88 % | 126 | 5 | 2 881 | 3 012 | 4 323 | 15 | 3 | 4 341 |
| | 1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért | 20 976 | 17 257 | 90 | 1 114 | 18 461 | 88 % | 113 | 5 | 2 350 | 2 468 | 31 | 12 | 3 | 46 |
| | 1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió | 42 642 | 37 748 | 12 | 44 | 37 804 | 89 % | 13 | — | 531 | 544 | 4 292 | 3 | — | 4 295 |
| 2. | Fenntartható növekedés: természeti erőforrások | 59 464 | 54 508 | 414 | 2 490 | 57 412 | 97 % | 202 | 433 | 1 330 | 1 965 | 71 | 16 | — | 87 |
| | ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések | 46 057 | 41 558 | 408 | 2 118 | 44 084 | 96 % | 197 | 433 | 1 305 | 1 935 | 22 | 16 | — | 37 |
| 3. | Biztonság és uniós polgárság | 3 195 | 3 035 | 7 | 35 | 3 077 | 96 % | 11 | — | 82 | 93 | 23 | 2 | — | 25 |
| 4. | Globális Európa | 11 163 | 9 421 | 28 | 828 | 10 277 | 92 % | 35 | 86 | 441 | 562 | 319 | 5 | — | 324 |
| 5. | Igazgatás | 10 490 | 8 163 | 684 | 477 | 9 324 | 89 % | 725 | 1 | 306 | 1 032 | 62 | 72 | — | 133 |
| | ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai | 4 683 | 3 247 | 423 | 305 | 3 975 | 85 % | 474 | — | 128 | 602 | 57 | 49 | — | 106 |
| 6. | Ellentételezések | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány | — | — | — | — | — | 0 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Speciális eszközök | 140 | 33 | 0 | 28 | 61 | 44 % | 0 | 31 | 22 | 54 | 25 | 0 | — | 25 |
| Összesen | 148 069 | 130 164 | 1 236 | 5 016 | 136 416 | 92 % | 1 099 | 557 | 5 062 | 6 717 | 4 823 | 109 | 3 | 4 936 |

millió EUR

Többéves pénzügyi terv fejezete

Megtett kifizetések

2017-re átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

Összes rendelkezésre álló előirányzat

a végleges elfogadott költségvetésből

áthozott összegekből

címzett bevételekből

Összesen

%

automatikusan átvitt összegek

határozattal átvitt összegek

címzett bevétel

Összesen

a végleges elfogadott költségvetésből

áthozott összegekből

címzett bevételekből

Összesen

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14=11+12+13

1.

Intelligens és inkluzív növekedés

63 618

55 005

102

1 158

56 265

88 %

126

5

2 881

3 012

4 323

15

3

4 341

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

20 976

20 976

17 257

17 257

90

90

1 114

1 114

18 461

18 461

88 %

88 %

113

113

5

5

2 350

2 350

2 468

2 468

31

31

12

12

3

3

46

46

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

42 642

42 642

37 748

37 748

12

12

44

44

37 804

37 804

89 %

89 %

13

13

—

531

531

544

544

4 292

4 292

3

3

—

4 295

4 295

2.

Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

59 464

54 508

414

2 490

57 412

97 %

202

433

1 330

1 965

71

16

—

87

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

46 057

46 057

41 558

41 558

408

408

2 118

2 118

44 084

44 084

96 %

96 %

197

197

433

433

1 305

1 305

1 935

1 935

22

22

16

16

—

37

37

3.

Biztonság és uniós polgárság

3 195

3 035

7

35

3 077

96 %

11

—

82

93

23

2

—

25

4.

Globális Európa

11 163

9 421

28

828

10 277

92 %

35

86

441

562

319

5

—

324

5.

Igazgatás

10 490

8 163

684

477

9 324

89 %

725

1

306

1 032

62

72

—

133

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

4 683

4 683

3 247

3 247

423

423

305

305

3 975

3 975

85 %

85 %

474

474

—

—

128

128

602

602

57

57

49

49

—

106

106

6.

Ellentételezések

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

—

8.

Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány

—

—

—

—

—

0 %

0

—

—

—

—

—

—

—

9.

Speciális eszközök

140

33

0

28

61

44 %

0

31

22

54

25

0

—

25

Összesen

Összesen

148 069

148 069

130 164

130 164

1 236

1 236

5 016

5 016

136 416

136 416

92 %

92 %

1 099

1 099

557

557

5 062

5 062

6 717

6 717

4 823

4 823

109

109

3

3

4 936

4 936

4.4.   TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK VÁLTOZÁSAI

TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK VÁLTOZÁSAI

| millió EUR |
| --- |
| Többéves pénzügyi terv fejezete | Fennálló kötelezettségvállalások az előző év végén | Az adott év kötelezettségvállalásai | Összes |
| Előző évről áthozott kötelezettségvállalások | Kötelezettségvállalások visszavonása/Újraértékelések/Megszüntetések | Kifizetések | Év végén fennálló kötelezettségvállalások | Évközi kötelezettségvállalások | Kifizetések | Át nem vihető kötelezettségvállalások megszüntetése | Év végén fennálló kötelezettségvállalások | fennálló kötelezettségvállalás az év végén |
| 1. | Intelligens és inkluzív növekedés | 160 827 | (1 353 ) | (48 608 ) | 110 866 | 71 731 | (7 657 ) | (2) | 64 072 | 174 938 |
| | 1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért | 34 455 | (701) | (11 730 ) | 22 024 | 20 332 | (6 731 ) | (2) | 13 599 | 35 622 |
| | 1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió | 126 372 | (652) | (36 877 ) | 88 843 | 51 400 | (927) | (0) | 50 473 | 139 316 |
| 2. | Fenntartható növekedés: természeti erőforrások | 28 191 | (1 378 ) | (12 605 ) | 14 207 | 64 547 | (44 806 ) | (0) | 19 740 | 33 947 |
| | ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések | 49 | (3) | (24) | 22 | 44 285 | (44 060 ) | — | 225 | 247 |
| 3. | Biztonság és uniós polgárság | 3 137 | (228) | (1 396 ) | 1 512 | 4 336 | (1 681 ) | — | 2 655 | 4 167 |
| 4. | Globális Európa | 24 673 | (699) | (7 182 ) | 16 792 | 11 278 | (3 095 ) | (1) | 8 182 | 24 974 |
| 5. | Igazgatás | 865 | (166) | (690) | 8 | 9 358 | (8 634 ) | (0) | 724 | 732 |
| | ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai | 570 | (143) | (420) | 7 | 3 979 | (3 555 ) | 0 | 424 | 431 |
| 6. | Ellentételezések | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Speciális eszközök | 1 | (0) | (0) | — | 61 | (61) | — | 0 | 0 |
| Összesen | 217 693 | (3 825 ) | (70 482 ) | 143 386 | 161 310 | (65 935 ) | (3) | 95 373 | 238 759 |

millió EUR

Többéves pénzügyi terv fejezete

Fennálló kötelezettségvállalások az előző év végén

Az adott év kötelezettségvállalásai

Összes

Előző évről áthozott kötelezettségvállalások

Kötelezettségvállalások visszavonása/Újraértékelések/Megszüntetések

Kifizetések

Év végén fennálló kötelezettségvállalások

Évközi kötelezettségvállalások

Kifizetések

Át nem vihető kötelezettségvállalások megszüntetése

Év végén fennálló kötelezettségvállalások

fennálló kötelezettségvállalás az év végén

1.

Intelligens és inkluzív növekedés

160 827

(1 353 )

(48 608 )

110 866

71 731

(7 657 )

(2)

64 072

174 938

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

34 455

34 455

(701)

(701)

(11 730 )

(11 730 )

22 024

22 024

20 332

20 332

(6 731 )

(6 731 )

(2)

(2)

13 599

13 599

35 622

35 622

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

126 372

126 372

(652)

(652)

(36 877 )

(36 877 )

88 843

88 843

51 400

51 400

(927)

(927)

(0)

(0)

50 473

50 473

139 316

139 316

2.

Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

28 191

(1 378 )

(12 605 )

14 207

64 547

(44 806 )

(0)

19 740

33 947

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

49

49

(3)

(3)

(24)

(24)

22

22

44 285

44 285

(44 060 )

(44 060 )

—

225

225

247

247

3.

Biztonság és uniós polgárság

3 137

(228)

(1 396 )

1 512

4 336

(1 681 )

—

2 655

4 167

4.

Globális Európa

24 673

(699)

(7 182 )

16 792

11 278

(3 095 )

(1)

8 182

24 974

5.

Igazgatás

865

(166)

(690)

8

9 358

(8 634 )

(0)

724

732

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

570

570

(143)

(143)

(420)

(420)

7

7

3 979

3 979

(3 555 )

(3 555 )

0

0

424

424

431

431

6.

Ellentételezések

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8.

Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

Speciális eszközök

1

(0)

(0)

—

61

(61)

—

0

0

Összesen

Összesen

217 693

217 693

(3 825 )

(3 825 )

(70 482 )

(70 482 )

143 386

143 386

161 310

161 310

(65 935 )

(65 935 )

(3)

(3)

95 373

95 373

238 759

238 759

4.5.   TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK KELETKEZÉSI ÉV SZERINTI BONTÁSBAN

TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK KELETKEZÉSI ÉV SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| Többéves pénzügyi terv fejezete | <2010 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | Összesen |
| 1. | Intelligens és inkluzív növekedés | 1 741 | 738 | 1 120 | 3 461 | 23 109 | 16 371 | 64 326 | 64 072 | 174 938 |
| | 1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért | 563 | 733 | 856 | 2 223 | 4 481 | 5 972 | 7 194 | 13 599 | 35 622 |
| | 1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió | 1 178 | 5 | 264 | 1 237 | 18 627 | 10 399 | 57 132 | 50 473 | 139 316 |
| 2. | Fenntartható növekedés: természeti erőforrások | 200 | 58 | 81 | 128 | 1 234 | 1 220 | 11 285 | 19 740 | 33 947 |
| | ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések | — | — | — | 0 | — | 2 | 19 | 225 | 247 |
| 3. | Biztonság és uniós polgárság | 45 | 40 | 67 | 149 | 287 | 154 | 772 | 2 655 | 4 167 |
| 4. | Globális Európa | 899 | 539 | 843 | 1 750 | 3 291 | 3 784 | 5 686 | 8 182 | 24 974 |
| 5. | Igazgatás | — | — | — | — | 0 | 0 | 1 | 731 | 732 |
| | ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 431 | 431 |
| 9. | Speciális eszközök | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 | 0 |
| Összesen | 2 884 | 1 376 | 2 111 | 5 488 | 27 920 | 21 530 | 82 069 | 95 380 | 238 759 |

millió EUR

Többéves pénzügyi terv fejezete

<2010

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

Összesen

1.

Intelligens és inkluzív növekedés

1 741

738

1 120

3 461

23 109

16 371

64 326

64 072

174 938

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

563

563

733

733

856

856

2 223

2 223

4 481

4 481

5 972

5 972

7 194

7 194

13 599

13 599

35 622

35 622

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

1 178

1 178

5

5

264

264

1 237

1 237

18 627

18 627

10 399

10 399

57 132

57 132

50 473

50 473

139 316

139 316

2.

Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

200

58

81

128

1 234

1 220

11 285

19 740

33 947

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

—

—

—

—

0

0

—

—

2

2

19

19

225

225

247

247

3.

Biztonság és uniós polgárság

45

40

67

149

287

154

772

2 655

4 167

4.

Globális Európa

899

539

843

1 750

3 291

3 784

5 686

8 182

24 974

5.

Igazgatás

—

—

—

—

0

0

1

731

732

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

431

431

431

431

9.

Speciális eszközök

—

—

—

—

—

—

0

0

0

Összesen

Összesen

2 884

2 884

1 376

1 376

2 111

2 111

5 488

5 488

27 920

27 920

21 530

21 530

82 069

82 069

95 380

95 380

238 759

238 759

4.6.   SZAKPOLITIKAI TERÜLET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÖSSZETÉTELE ÉS VÁLTOZÁSA

SZAKPOLITIKAI TERÜLET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÖSSZETÉTELE ÉS VÁLTOZÁSA

| millió EUR |
| --- |
| Szakpolitikai terület | Kötelezettségvállalási előirányzatok | Kifizetési előirányzatok |
| Költségvetési előirányzatok | További előirányzatok | Összes | Költségvetési előirányzatok | További előirányzatok | Összes |
| Eredeti elfogadott költségvetés | Költségvetés-módosítások és átcsoportosítások | Végleges elfogadott költségvetés | Áthozott | Címzett bevétel | rendelkezésre álló előirányzat | Eredeti elfogadott költségvetés | Költségvetés-módosítások és átcsoportosítások | Végleges elfogadott költségvetés | Áthozott | Címzett bevétel | rendelkezésre álló előirányzat |
| 1 | 2 | 3=1+2 | 4 | 5 | 6=3+4+5 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12=9+10+11 |
| 01 | Gazdasági és pénzügyek | 2 533 | (7) | 2 525 | — | 122 | 2 648 | 1 097 | 432 | 1 529 | 6 | 125 | 1 660 |
| 02 | Belső piac, ipar-, vállalkozás- és kkv-politika | 2 286 | 3 | 2 289 | — | 229 | 2 518 | 1 894 | (36) | 1 859 | 13 | 372 | 2 243 |
| 03 | Versenypolitika | 103 | (1) | 102 | — | 5 | 107 | 103 | (1) | 102 | 9 | 5 | 116 |
| 04 | Foglalkoztatás, szociális ügyek és társadalmi befogadás | 12 924 | 27 | 12 952 | — | 504 | 13 456 | 13 031 | (1 818 ) | 11 213 | 14 | 576 | 11 802 |
| 05 | Mezőgazdaság és vidékfejlesztés | 61 382 | (4) | 61 379 | 410 | 4 070 | 65 858 | 54 625 | 166 | 54 791 | 431 | 3 818 | 59 039 |
| 06 | Mobilitás és közlekedés | 4 219 | 2 | 4 221 | — | 125 | 4 346 | 2 296 | (103) | 2 193 | 5 | 123 | 2 321 |
| 07 | Környezet | 448 | 0 | 448 | — | 18 | 467 | 397 | (5) | 392 | 4 | 16 | 412 |
| 08 | Kutatás és innováció | 5 855 | (7) | 5 848 | — | 897 | 6 745 | 5 403 | (10) | 5 393 | 28 | 1 391 | 6 811 |
| 09 | Tartalmak, technológiák és kommunikációs hálózatok | 1 803 | 53 | 1 856 | — | 173 | 2 029 | 2 373 | (32) | 2 341 | 11 | 274 | 2 627 |
| 10 | Közvetlen kutatás | 397 | — | 397 | — | 538 | 935 | 403 | (17) | 385 | 40 | 479 | 905 |
| 11 | Tengerügyek és halászat | 1 083 | (9) | 1 074 | 0 | 6 | 1 081 | 758 | (145) | 613 | 3 | 6 | 622 |
| 12 | Pénzügyi stabilitás, pénzügyi szolgáltatások és tőkepiaci unió | 85 | 0 | 85 | — | 4 | 89 | 86 | (3) | 83 | 4 | 4 | 91 |
| 13 | Regionális és várospolitika | 35 989 | 40 | 36 029 | 146 | 60 | 36 235 | 36 386 | (5 365 ) | 31 021 | 11 | 76 | 31 108 |
| 14 | Adóügy és vámunió | 166 | 0 | 167 | 0 | 9 | 176 | 159 | 0 | 159 | 5 | 7 | 171 |
| 15 | Oktatás és kultúra | 2 889 | 0 | 2 890 | — | 466 | 3 356 | 3 031 | 25 | 3 055 | 13 | 631 | 3 699 |
| 16 | Kommunikáció | 204 | 0 | 204 | — | 12 | 216 | 197 | (2) | 195 | 12 | 12 | 219 |
| 17 | Egészségügy és élelmiszer-biztonság | 571 | (14) | 557 | — | 42 | 598 | 571 | (37) | 535 | 9 | 42 | 586 |
| 18 | Migráció és belügy | 3 225 | 250 | 3 475 | — | 88 | 3 563 | 2 323 | 61 | 2 384 | 6 | 96 | 2 487 |
| 19 | Külpolitikai eszközök | 783 | (119) | 663 | 17 | 53 | 733 | 677 | (50) | 628 | 3 | 52 | 683 |
| 20 | Kereskedelem | 107 | 1 | 108 | — | 3 | 111 | 106 | 1 | 106 | 2 | 3 | 112 |
| 21 | Nemzetközi együttműködés és fejlesztés | 3 162 | 1 | 3 163 | — | 220 | 3 383 | 3 346 | 21 | 3 367 | 18 | 203 | 3 587 |
| 22 | Szomszédságpolitika és csatlakozási tárgyalások | 3 835 | 146 | 3 981 | 7 | 990 | 4 978 | 3 566 | (264) | 3 301 | 12 | 369 | 3 683 |
| 23 | Humanitárius segítségnyújtás és polgári védelem | 1 202 | 258 | 1 460 | 219 | 1 253 | 2 933 | 1 560 | 178 | 1 739 | 6 | 532 | 2 277 |
| 24 | A csalás elleni küzdelem | 80 | (1) | 79 | — | 0 | 79 | 86 | (1) | 85 | 7 | 0 | 92 |
| 25 | Bizottsági szakpolitikai koordináció és jogi tanácsadás | 206 | 4 | 210 | 0 | 12 | 222 | 206 | 4 | 210 | 15 | 12 | 237 |
| 26 | A Bizottság igazgatása | 1 017 | (21) | 996 | — | 178 | 1 174 | 1 016 | (15) | 1 001 | 142 | 180 | 1 323 |
| 27 | Költségvetés | 72 | (13) | 59 | — | 8 | 67 | 72 | (13) | 59 | 7 | 8 | 75 |
| 28 | Ellenőrzés | 19 | (0) | 19 | — | 1 | 20 | 19 | (0) | 19 | 1 | 1 | 20 |
| 29 | Statisztika | 139 | 0 | 140 | — | 16 | 155 | 128 | 0 | 128 | 5 | 21 | 154 |
| 30 | Nyugellátások és járulékos kiadások | 1 647 | 37 | 1 684 | — | 0 | 1 685 | 1 647 | 37 | 1 684 | — | 0 | 1 685 |
| 31 | Nyelvi szolgálatok | 399 | (3) | 396 | — | 62 | 458 | 399 | (3) | 396 | 17 | 62 | 475 |
| 32 | Energiaügy | 1 532 | (122) | 1 410 | — | 96 | 1 506 | 1 524 | 46 | 1 570 | 5 | 141 | 1 716 |
| 33 | Jogérvényesülés és fogyasztópolitika | 259 | (0) | 259 | — | 10 | 268 | 239 | (8) | 232 | 4 | 9 | 245 |
| 34 | Éghajlat-politika | 138 | 0 | 138 | — | 1 | 139 | 82 | (5) | 77 | 4 | 1 | 82 |
| 40 | Tartalékalapok | 475 | (238) | 236 | — | — | 236 | 309 | (288) | 21 | — | — | 21 |
| 90 | Egyéb intézmények | 3 771 | 7 | 3 778 | 3 | 340 | 4 121 | 3 771 | 7 | 3 778 | 472 | 433 | 4 683 |
| Összesen | 155 004 | 273 | 155 277 | 804 | 10 610 | 166 690 | 143 885 | (7 243 ) | 136 642 | 1 345 | 10 081 | 148 069 |

millió EUR

Szakpolitikai terület

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Kifizetési előirányzatok

Költségvetési előirányzatok

További előirányzatok

Összes

Költségvetési előirányzatok

További előirányzatok

Összes

Eredeti elfogadott költségvetés

Költségvetés-módosítások és átcsoportosítások

Végleges elfogadott költségvetés

Áthozott

Címzett bevétel

rendelkezésre álló előirányzat

Eredeti elfogadott költségvetés

Költségvetés-módosítások és átcsoportosítások

Végleges elfogadott költségvetés

Áthozott

Címzett bevétel

rendelkezésre álló előirányzat

1

2

3=1+2

4

5

6=3+4+5

7

8

9=7+8

10

11

12=9+10+11

01

Gazdasági és pénzügyek

2 533

(7)

2 525

—

122

2 648

1 097

432

1 529

6

125

1 660

02

Belső piac, ipar-, vállalkozás- és kkv-politika

2 286

3

2 289

—

229

2 518

1 894

(36)

1 859

13

372

2 243

03

Versenypolitika

103

(1)

102

—

5

107

103

(1)

102

9

5

116

04

Foglalkoztatás, szociális ügyek és társadalmi befogadás

12 924

27

12 952

—

504

13 456

13 031

(1 818 )

11 213

14

576

11 802

05

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés

61 382

(4)

61 379

410

4 070

65 858

54 625

166

54 791

431

3 818

59 039

06

Mobilitás és közlekedés

4 219

2

4 221

—

125

4 346

2 296

(103)

2 193

5

123

2 321

07

Környezet

448

0

448

—

18

467

397

(5)

392

4

16

412

08

Kutatás és innováció

5 855

(7)

5 848

—

897

6 745

5 403

(10)

5 393

28

1 391

6 811

09

Tartalmak, technológiák és kommunikációs hálózatok

1 803

53

1 856

—

173

2 029

2 373

(32)

2 341

11

274

2 627

10

Közvetlen kutatás

397

—

397

—

538

935

403

(17)

385

40

479

905

11

Tengerügyek és halászat

1 083

(9)

1 074

0

6

1 081

758

(145)

613

3

6

622

12

Pénzügyi stabilitás, pénzügyi szolgáltatások és tőkepiaci unió

85

0

85

—

4

89

86

(3)

83

4

4

91

13

Regionális és várospolitika

35 989

40

36 029

146

60

36 235

36 386

(5 365 )

31 021

11

76

31 108

14

Adóügy és vámunió

166

0

167

0

9

176

159

0

159

5

7

171

15

Oktatás és kultúra

2 889

0

2 890

—

466

3 356

3 031

25

3 055

13

631

3 699

16

Kommunikáció

204

0

204

—

12

216

197

(2)

195

12

12

219

17

Egészségügy és élelmiszer-biztonság

571

(14)

557

—

42

598

571

(37)

535

9

42

586

18

Migráció és belügy

3 225

250

3 475

—

88

3 563

2 323

61

2 384

6

96

2 487

19

Külpolitikai eszközök

783

(119)

663

17

53

733

677

(50)

628

3

52

683

20

Kereskedelem

107

1

108

—

3

111

106

1

106

2

3

112

21

Nemzetközi együttműködés és fejlesztés

3 162

1

3 163

—

220

3 383

3 346

21

3 367

18

203

3 587

22

Szomszédságpolitika és csatlakozási tárgyalások

3 835

146

3 981

7

990

4 978

3 566

(264)

3 301

12

369

3 683

23

Humanitárius segítségnyújtás és polgári védelem

1 202

258

1 460

219

1 253

2 933

1 560

178

1 739

6

532

2 277

24

A csalás elleni küzdelem

80

(1)

79

—

0

79

86

(1)

85

7

0

92

25

Bizottsági szakpolitikai koordináció és jogi tanácsadás

206

4

210

0

12

222

206

4

210

15

12

237

26

A Bizottság igazgatása

1 017

(21)

996

—

178

1 174

1 016

(15)

1 001

142

180

1 323

27

Költségvetés

72

(13)

59

—

8

67

72

(13)

59

7

8

75

28

Ellenőrzés

19

(0)

19

—

1

20

19

(0)

19

1

1

20

29

Statisztika

139

0

140

—

16

155

128

0

128

5

21

154

30

Nyugellátások és járulékos kiadások

1 647

37

1 684

—

0

1 685

1 647

37

1 684

—

0

1 685

31

Nyelvi szolgálatok

399

(3)

396

—

62

458

399

(3)

396

17

62

475

32

Energiaügy

1 532

(122)

1 410

—

96

1 506

1 524

46

1 570

5

141

1 716

33

Jogérvényesülés és fogyasztópolitika

259

(0)

259

—

10

268

239

(8)

232

4

9

245

34

Éghajlat-politika

138

0

138

—

1

139

82

(5)

77

4

1

82

40

Tartalékalapok

475

(238)

236

—

—

236

309

(288)

21

—

—

21

90

Egyéb intézmények

3 771

7

3 778

3

340

4 121

3 771

7

3 778

472

433

4 683

Összesen

Összesen

155 004

155 004

273

273

155 277

155 277

804

804

10 610

10 610

166 690

166 690

143 885

143 885

(7 243 )

(7 243 )

136 642

136 642

1 345

1 345

10 081

10 081

148 069

148 069

4.7.   SZAKPOLITIKAI TERÜLET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

SZAKPOLITIKAI TERÜLET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

| millió EUR |
| --- |
| Szakpolitikai terület | | Megtett kötelezettségvállalások | 2017-re átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| Összes rendelkezésre álló előirányzat | a végleges elfogadott költségvetésből | áthozott összegekből | címzett bevételekből | Összesen | % | címzett bevétel | határozattal átvitt összegek | Összesen | a végleges elfogadott költségvetésből | áthozott összegekből | címzett bevételekből | Összesen |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| 01 | Gazdasági és pénzügyek | 2 648 | 2 525 | — | 9 | 2 534 | 96 % | 113 | — | 113 | 1 | — | — | 1 |
| 02 | Belső piac, ipar-, vállalkozás- és kkv-politika | 2 518 | 2 288 | — | 121 | 2 409 | 96 % | 109 | 0 | 109 | 0 | — | — | 0 |
| 03 | Versenypolitika | 107 | 102 | — | 3 | 105 | 98 % | 2 | — | 2 | 0 | — | — | 0 |
| 04 | Foglalkoztatás, szociális ügyek és társadalmi befogadás | 13 456 | 12 938 | — | 428 | 13 367 | 99 % | 76 | 0 | 76 | 13 | — | — | 13 |
| 05 | Mezőgazdaság és vidékfejlesztés | 65 858 | 60 927 | 395 | 2 143 | 63 466 | 96 % | 1 927 | 433 | 2 360 | 18 | 14 | — | 32 |
| 06 | Mobilitás és közlekedés | 4 346 | 4 218 | — | 62 | 4 281 | 99 % | 63 | 0 | 63 | 2 | — | — | 2 |
| 07 | Környezet | 467 | 448 | — | 10 | 458 | 98 % | 8 | 0 | 8 | 0 | — | — | 0 |
| 08 | Kutatás és innováció | 6 745 | 5 848 | — | 538 | 6 386 | 95 % | 359 | — | 359 | 0 | — | — | 0 |
| 09 | Tartalmak, technológiák és kommunikációs hálózatok | 2 029 | 1 856 | — | 81 | 1 936 | 95 % | 92 | 0 | 92 | 0 | — | — | 0 |
| 10 | Közvetlen kutatás | 935 | 397 | — | 114 | 510 | 55 % | 424 | — | 424 | 0 | — | — | 0 |
| 11 | Tengerügyek és halászat | 1 081 | 1 069 | 0 | 2 | 1 071 | 99 % | 5 | 0 | 5 | 5 | — | — | 5 |
| 12 | Pénzügyi stabilitás, pénzügyi szolgáltatások és tőkepiaci unió | 89 | 85 | — | 2 | 87 | 97 % | 2 | 0 | 2 | 0 | — | — | 0 |
| 13 | Regionális és várospolitika | 36 235 | 35 968 | 145 | 26 | 36 139 | 100 % | 34 | 31 | 65 | 29 | 1 | — | 30 |
| 14 | Adóügy és vámunió | 176 | 166 | 0 | 4 | 171 | 97 % | 4 | — | 4 | 0 | — | — | 0 |
| 15 | Oktatás és kultúra | 3 356 | 2 890 | — | 359 | 3 249 | 97 % | 107 | 0 | 107 | 0 | — | — | 0 |
| 16 | Kommunikáció | 216 | 204 | — | 7 | 211 | 97 % | 5 | — | 5 | 0 | — | — | 0 |
| 17 | Egészségügy és élelmiszer-biztonság | 598 | 557 | — | 17 | 573 | 96 % | 25 | — | 25 | 0 | — | — | 0 |
| 18 | Migráció és belügy | 3 563 | 3 473 | — | 32 | 3 505 | 98 % | 56 | 0 | 57 | 1 | — | — | 1 |
| 19 | Külpolitikai eszközök | 733 | 654 | 17 | 18 | 689 | 94 % | 35 | 9 | 44 | 0 | — | — | 0 |
| 20 | Kereskedelem | 111 | 108 | — | 2 | 109 | 99 % | 1 | 0 | 1 | 0 | — | — | 0 |
| 21 | Nemzetközi együttműködés és fejlesztés | 3 383 | 3 161 | — | 187 | 3 349 | 99 % | 32 | 1 | 33 | 1 | — | — | 1 |
| 22 | Szomszédságpolitika és csatlakozási tárgyalások | 4 978 | 3 979 | — | 925 | 4 904 | 99 % | 65 | — | 65 | 2 | 7 | — | 9 |
| 23 | Humanitárius segítségnyújtás és polgári védelem | 2 933 | 1 459 | 219 | 552 | 2 231 | 76 % | 701 | — | 701 | 1 | — | — | 1 |
| 24 | A csalás elleni küzdelem | 79 | 79 | — | — | 79 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| 25 | Bizottsági szakpolitikai koordináció és jogi tanácsadás | 222 | 209 | 0 | 7 | 216 | 97 % | 5 | 0 | 5 | 1 | — | — | 1 |
| 26 | A Bizottság igazgatása | 1 174 | 995 | — | 108 | 1 104 | 94 % | 69 | — | 69 | 0 | — | — | 0 |
| 27 | Költségvetés | 67 | 59 | — | 5 | 64 | 95 % | 3 | — | 3 | 0 | — | — | 0 |
| 28 | Ellenőrzés | 20 | 18 | — | 1 | 19 | 97 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| 29 | Statisztika | 155 | 139 | — | 6 | 145 | 94 % | 10 | — | 10 | 0 | — | — | 0 |
| 30 | Nyugellátások és járulékos kiadások | 1 685 | 1 684 | — | 0 | 1 684 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| 31 | Nyelvi szolgálatok | 458 | 396 | — | 42 | 437 | 95 % | 20 | — | 20 | 0 | — | — | 0 |
| 32 | Energiaügy | 1 506 | 1 405 | — | 41 | 1 446 | 96 % | 55 | 0 | 55 | 5 | — | — | 5 |
| 33 | Jogérvényesülés és fogyasztópolitika | 268 | 256 | — | 3 | 259 | 97 % | 7 | — | 7 | 2 | — | — | 2 |
| 34 | Éghajlat-politika | 139 | 137 | — | 1 | 138 | 100 % | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| 40 | Tartalékalapok | 236 | — | — | — | — | 0 % | — | 99 | 99 | 138 | — | — | 138 |
| 90 | Egyéb intézmények | 4 121 | 3 721 | 3 | 254 | 3 979 | 97 % | 86 | — | 86 | 57 | 0 | 0 | 57 |
| Összesen | 166 690 | 154 421 | 781 | 6 108 | 161 310 | 97 % | 4 502 | 575 | 5 077 | 281 | 22 | — | 303 |

millió EUR

Szakpolitikai terület

Megtett kötelezettségvállalások

2017-re átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

Összes rendelkezésre álló előirányzat

a végleges elfogadott költségvetésből

áthozott összegekből

címzett bevételekből

Összesen

%

címzett bevétel

határozattal átvitt összegek

Összesen

a végleges elfogadott költségvetésből

áthozott összegekből

címzett bevételekből

Összesen

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

01

Gazdasági és pénzügyek

2 648

2 525

—

9

2 534

96 %

113

—

113

1

—

—

1

02

Belső piac, ipar-, vállalkozás- és kkv-politika

2 518

2 288

—

121

2 409

96 %

109

0

109

0

—

—

0

03

Versenypolitika

107

102

—

3

105

98 %

2

—

2

0

—

—

0

04

Foglalkoztatás, szociális ügyek és társadalmi befogadás

13 456

12 938

—

428

13 367

99 %

76

0

76

13

—

—

13

05

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés

65 858

60 927

395

2 143

63 466

96 %

1 927

433

2 360

18

14

—

32

06

Mobilitás és közlekedés

4 346

4 218

—

62

4 281

99 %

63

0

63

2

—

—

2

07

Környezet

467

448

—

10

458

98 %

8

0

8

0

—

—

0

08

Kutatás és innováció

6 745

5 848

—

538

6 386

95 %

359

—

359

0

—

—

0

09

Tartalmak, technológiák és kommunikációs hálózatok

2 029

1 856

—

81

1 936

95 %

92

0

92

0

—

—

0

10

Közvetlen kutatás

935

397

—

114

510

55 %

424

—

424

0

—

—

0

11

Tengerügyek és halászat

1 081

1 069

0

2

1 071

99 %

5

0

5

5

—

—

5

12

Pénzügyi stabilitás, pénzügyi szolgáltatások és tőkepiaci unió

89

85

—

2

87

97 %

2

0

2

0

—

—

0

13

Regionális és várospolitika

36 235

35 968

145

26

36 139

100 %

34

31

65

29

1

—

30

14

Adóügy és vámunió

176

166

0

4

171

97 %

4

—

4

0

—

—

0

15

Oktatás és kultúra

3 356

2 890

—

359

3 249

97 %

107

0

107

0

—

—

0

16

Kommunikáció

216

204

—

7

211

97 %

5

—

5

0

—

—

0

17

Egészségügy és élelmiszer-biztonság

598

557

—

17

573

96 %

25

—

25

0

—

—

0

18

Migráció és belügy

3 563

3 473

—

32

3 505

98 %

56

0

57

1

—

—

1

19

Külpolitikai eszközök

733

654

17

18

689

94 %

35

9

44

0

—

—

0

20

Kereskedelem

111

108

—

2

109

99 %

1

0

1

0

—

—

0

21

Nemzetközi együttműködés és fejlesztés

3 383

3 161

—

187

3 349

99 %

32

1

33

1

—

—

1

22

Szomszédságpolitika és csatlakozási tárgyalások

4 978

3 979

—

925

4 904

99 %

65

—

65

2

7

—

9

23

Humanitárius segítségnyújtás és polgári védelem

2 933

1 459

219

552

2 231

76 %

701

—

701

1

—

—

1

24

A csalás elleni küzdelem

79

79

—

—

79

100 %

0

—

0

0

—

—

0

25

Bizottsági szakpolitikai koordináció és jogi tanácsadás

222

209

0

7

216

97 %

5

0

5

1

—

—

1

26

A Bizottság igazgatása

1 174

995

—

108

1 104

94 %

69

—

69

0

—

—

0

27

Költségvetés

67

59

—

5

64

95 %

3

—

3

0

—

—

0

28

Ellenőrzés

20

18

—

1

19

97 %

1

—

1

0

—

—

0

29

Statisztika

155

139

—

6

145

94 %

10

—

10

0

—

—

0

30

Nyugellátások és járulékos kiadások

1 685

1 684

—

0

1 684

100 %

0

—

0

0

—

—

0

31

Nyelvi szolgálatok

458

396

—

42

437

95 %

20

—

20

0

—

—

0

32

Energiaügy

1 506

1 405

—

41

1 446

96 %

55

0

55

5

—

—

5

33

Jogérvényesülés és fogyasztópolitika

268

256

—

3

259

97 %

7

—

7

2

—

—

2

34

Éghajlat-politika

139

137

—

1

138

100 %

0

0

0

0

—

—

0

40

Tartalékalapok

236

—

—

—

—

0 %

—

99

99

138

—

—

138

90

Egyéb intézmények

4 121

3 721

3

254

3 979

97 %

86

—

86

57

0

0

57

Összesen

Összesen

166 690

166 690

154 421

154 421

781

781

6 108

6 108

161 310

161 310

97 %

97 %

4 502

4 502

575

575

5 077

5 077

281

281

22

22

—

—

303

303

4.8.   SZAKPOLITIKAI TERÜLET: A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

SZAKPOLITIKAI TERÜLET: A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

| millió EUR |
| --- |
| Szakpolitikai terület | | Megtett kifizetések | 2017-re átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| Összes rendelkezésre álló előirányzat | a végleges elfogadott költségvetésből | áthozott összegekből | címzett bevételekből | Összesen | % | automatikusan átvitt összegek | határozattal átvitt összegek | címzett bevétel | Összesen | a végleges elfogadott költségvetésből | áthozott összegekből | címzett bevételekből | Összesen |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 |
| 01 | Gazdasági és pénzügyek | 1 660 | 1 512 | 5 | 11 | 1 529 | 92 % | 5 | — | 114 | 119 | 12 | 1 | — | 13 |
| 02 | Belső piac, ipar-, vállalkozás- és kkv-politika | 2 243 | 1 843 | 11 | 59 | 1 913 | 85 % | 15 | 0 | 313 | 328 | 1 | 1 | — | 2 |
| 03 | Versenypolitika | 116 | 94 | 8 | 3 | 105 | 90 % | 8 | — | 3 | 10 | 0 | 1 | — | 1 |
| 04 | Foglalkoztatás, szociális ügyek és társadalmi befogadás | 11 802 | 8 819 | 10 | 44 | 8 873 | 75 % | 12 | — | 532 | 544 | 2 381 | 4 | 0 | 2 385 |
| 05 | Mezőgazdaság és vidékfejlesztés | 59 039 | 54 127 | 414 | 2 488 | 57 029 | 97 % | 203 | 433 | 1 330 | 1 965 | 28 | 16 | — | 44 |
| 06 | Mobilitás és közlekedés | 2 321 | 2 183 | 4 | 64 | 2 251 | 97 % | 4 | 0 | 59 | 63 | 6 | 0 | 1 | 7 |
| 07 | Környezet | 412 | 379 | 3 | 9 | 392 | 95 % | 3 | 0 | 7 | 11 | 9 | 0 | — | 9 |
| 08 | Kutatás és innováció | 6 811 | 5 359 | 25 | 396 | 5 780 | 85 % | 29 | — | 994 | 1 023 | 6 | 2 | — | 8 |
| 09 | Tartalmak, technológiák és kommunikációs hálózatok | 2 627 | 2 326 | 10 | 113 | 2 449 | 93 % | 15 | 0 | 162 | 177 | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 10 | Közvetlen kutatás | 905 | 339 | 36 | 95 | 469 | 52 % | 46 | — | 385 | 431 | 0 | 5 | — | 5 |
| 11 | Tengerügyek és halászat | 622 | 585 | 2 | 2 | 589 | 95 % | 2 | 0 | 5 | 6 | 26 | 0 | — | 27 |
| 12 | Pénzügyi stabilitás, pénzügyi szolgáltatások és tőkepiaci unió | 91 | 80 | 3 | 2 | 85 | 93 % | 3 | 0 | 2 | 5 | 0 | 0 | — | 1 |
| 13 | Regionális és várospolitika | 31 108 | 29 072 | 10 | 40 | 29 123 | 94 % | 10 | 31 | 36 | 78 | 1 906 | 1 | — | 1 908 |
| 14 | Adóügy és vámunió | 171 | 155 | 5 | 2 | 161 | 94 % | 5 | — | 5 | 9 | 0 | 0 | — | 0 |
| 15 | Oktatás és kultúra | 3 699 | 3 043 | 12 | 299 | 3 354 | 91 % | 12 | 0 | 332 | 344 | 0 | 1 | — | 1 |
| 16 | Kommunikáció | 219 | 185 | 11 | 6 | 202 | 92 % | 10 | — | 6 | 16 | 0 | 1 | — | 1 |
| 17 | Egészségügy és élelmiszer-biztonság | 586 | 526 | 8 | 16 | 550 | 94 % | 8 | — | 25 | 34 | 0 | 1 | — | 2 |
| 18 | Migráció és belügy | 2 487 | 2 364 | 5 | 24 | 2 393 | 96 % | 7 | 0 | 73 | 80 | 12 | 1 | — | 13 |
| 19 | Külpolitikai eszközök | 683 | 595 | 3 | 19 | 617 | 90 % | 3 | — | 33 | 36 | 29 | 1 | — | 29 |
| 20 | Kereskedelem | 112 | 103 | 2 | 2 | 107 | 96 % | 3 | 0 | 2 | 5 | 0 | 0 | — | 0 |
| 21 | Nemzetközi együttműködés és fejlesztés | 3 587 | 3 344 | 16 | 133 | 3 493 | 97 % | 21 | 0 | 70 | 91 | 1 | 2 | — | 3 |
| 22 | Szomszédságpolitika és csatlakozási tárgyalások | 3 683 | 3 007 | 10 | 317 | 3 334 | 91 % | 11 | — | 52 | 62 | 284 | 2 | — | 286 |
| 23 | Humanitárius segítségnyújtás és polgári védelem | 2 277 | 1 637 | 6 | 360 | 2 002 | 88 % | 7 | 86 | 173 | 265 | 9 | 1 | — | 10 |
| 24 | A csalás elleni küzdelem | 92 | 72 | 6 | — | 78 | 84 % | 7 | 5 | 0 | 12 | 1 | 2 | — | 2 |
| 25 | Bizottsági szakpolitikai koordináció és jogi tanácsadás | 237 | 194 | 13 | 6 | 213 | 90 % | 15 | 0 | 6 | 21 | 0 | 2 | — | 3 |
| 26 | A Bizottság igazgatása | 1 323 | 879 | 135 | 83 | 1 097 | 83 % | 121 | — | 97 | 218 | 1 | 8 | — | 8 |
| 27 | Költségvetés | 75 | 53 | 7 | 4 | 63 | 85 % | 6 | — | 5 | 11 | 0 | 0 | — | 0 |
| 28 | Ellenőrzés | 20 | 18 | 1 | 1 | 19 | 94 % | 1 | — | 1 | 1 | 0 | 0 | — | 0 |
| 29 | Statisztika | 154 | 123 | 4 | 6 | 134 | 87 % | 5 | — | 15 | 20 | 0 | 1 | — | 1 |
| 30 | Nyugellátások és járulékos kiadások | 1 685 | 1 684 | — | 0 | 1 684 | 100 % | — | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| 31 | Nyelvi szolgálatok | 475 | 381 | 16 | 37 | 435 | 92 % | 15 | — | 25 | 39 | 0 | 1 | — | 1 |
| 32 | Energiaügy | 1 716 | 1 549 | 5 | 67 | 1 621 | 94 % | 5 | 0 | 71 | 76 | 15 | 1 | 3 | 19 |
| 33 | Jogérvényesülés és fogyasztópolitika | 245 | 222 | 3 | 4 | 229 | 94 % | 4 | — | 5 | 9 | 6 | 1 | — | 7 |
| 34 | Éghajlat-politika | 82 | 64 | 3 | 1 | 68 | 83 % | 4 | 0 | 1 | 4 | 9 | 1 | — | 9 |
| 40 | Tartalékalapok | 21 | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | 21 | — | — | 21 |
| 90 | Egyéb intézmények | 4 683 | 3 247 | 423 | 305 | 3 975 | 85 % | 474 | — | 128 | 602 | 57 | 49 | — | 106 |
| Összesen | 148 069 | 130 164 | 1 236 | 5 016 | 136 416 | 92 % | 1 098 | 557 | 5 062 | 6 717 | 4 823 | 109 | 3 | 4 936 |

millió EUR

Szakpolitikai terület

Megtett kifizetések

2017-re átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

Összes rendelkezésre álló előirányzat

a végleges elfogadott költségvetésből

áthozott összegekből

címzett bevételekből

Összesen

%

automatikusan átvitt összegek

határozattal átvitt összegek

címzett bevétel

Összesen

a végleges elfogadott költségvetésből

áthozott összegekből

címzett bevételekből

Összesen

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14=11+12+13

01

Gazdasági és pénzügyek

1 660

1 512

5

11

1 529

92 %

5

—

114

119

12

1

—

13

02

Belső piac, ipar-, vállalkozás- és kkv-politika

2 243

1 843

11

59

1 913

85 %

15

0

313

328

1

1

—

2

03

Versenypolitika

116

94

8

3

105

90 %

8

—

3

10

0

1

—

1

04

Foglalkoztatás, szociális ügyek és társadalmi befogadás

11 802

8 819

10

44

8 873

75 %

12

—

532

544

2 381

4

0

2 385

05

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés

59 039

54 127

414

2 488

57 029

97 %

203

433

1 330

1 965

28

16

—

44

06

Mobilitás és közlekedés

2 321

2 183

4

64

2 251

97 %

4

0

59

63

6

0

1

7

07

Környezet

412

379

3

9

392

95 %

3

0

7

11

9

0

—

9

08

Kutatás és innováció

6 811

5 359

25

396

5 780

85 %

29

—

994

1 023

6

2

—

8

09

Tartalmak, technológiák és kommunikációs hálózatok

2 627

2 326

10

113

2 449

93 %

15

0

162

177

1

1

0

2

10

Közvetlen kutatás

905

339

36

95

469

52 %

46

—

385

431

0

5

—

5

11

Tengerügyek és halászat

622

585

2

2

589

95 %

2

0

5

6

26

0

—

27

12

Pénzügyi stabilitás, pénzügyi szolgáltatások és tőkepiaci unió

91

80

3

2

85

93 %

3

0

2

5

0

0

—

1

13

Regionális és várospolitika

31 108

29 072

10

40

29 123

94 %

10

31

36

78

1 906

1

—

1 908

14

Adóügy és vámunió

171

155

5

2

161

94 %

5

—

5

9

0

0

—

0

15

Oktatás és kultúra

3 699

3 043

12

299

3 354

91 %

12

0

332

344

0

1

—

1

16

Kommunikáció

219

185

11

6

202

92 %

10

—

6

16

0

1

—

1

17

Egészségügy és élelmiszer-biztonság

586

526

8

16

550

94 %

8

—

25

34

0

1

—

2

18

Migráció és belügy

2 487

2 364

5

24

2 393

96 %

7

0

73

80

12

1

—

13

19

Külpolitikai eszközök

683

595

3

19

617

90 %

3

—

33

36

29

1

—

29

20

Kereskedelem

112

103

2

2

107

96 %

3

0

2

5

0

0

—

0

21

Nemzetközi együttműködés és fejlesztés

3 587

3 344

16

133

3 493

97 %

21

0

70

91

1

2

—

3

22

Szomszédságpolitika és csatlakozási tárgyalások

3 683

3 007

10

317

3 334

91 %

11

—

52

62

284

2

—

286

23

Humanitárius segítségnyújtás és polgári védelem

2 277

1 637

6

360

2 002

88 %

7

86

173

265

9

1

—

10

24

A csalás elleni küzdelem

92

72

6

—

78

84 %

7

5

0

12

1

2

—

2

25

Bizottsági szakpolitikai koordináció és jogi tanácsadás

237

194

13

6

213

90 %

15

0

6

21

0

2

—

3

26

A Bizottság igazgatása

1 323

879

135

83

1 097

83 %

121

—

97

218

1

8

—

8

27

Költségvetés

75

53

7

4

63

85 %

6

—

5

11

0

0

—

0

28

Ellenőrzés

20

18

1

1

19

94 %

1

—

1

1

0

0

—

0

29

Statisztika

154

123

4

6

134

87 %

5

—

15

20

0

1

—

1

30

Nyugellátások és járulékos kiadások

1 685

1 684

—

0

1 684

100 %

—

—

0

0

0

—

—

0

31

Nyelvi szolgálatok

475

381

16

37

435

92 %

15

—

25

39

0

1

—

1

32

Energiaügy

1 716

1 549

5

67

1 621

94 %

5

0

71

76

15

1

3

19

33

Jogérvényesülés és fogyasztópolitika

245

222

3

4

229

94 %

4

—

5

9

6

1

—

7

34

Éghajlat-politika

82

64

3

1

68

83 %

4

0

1

4

9

1

—

9

40

Tartalékalapok

21

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

21

—

—

21

90

Egyéb intézmények

4 683

3 247

423

305

3 975

85 %

474

—

128

602

57

49

—

106

Összesen

Összesen

148 069

148 069

130 164

130 164

1 236

1 236

5 016

5 016

136 416

136 416

92 %

92 %

1 098

1 098

557

557

5 062

5 062

6 717

6 717

4 823

4 823

109

109

3

3

4 936

4 936

4.9.   SZAKPOLITIKAI TERÜLET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK VÁLTOZÁSAI

SZAKPOLITIKAI TERÜLET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK VÁLTOZÁSAI

| millió EUR |
| --- |
| Szakpolitikai terület | Fennálló kötelezettségvállalások az előző év végén | Az adott év kötelezettségvállalásai | Összes fennálló |
| Előző évről áthozott kötelezettségvállalások | Kötelezettségvállalások visszavonása/Újraértékelések/Megszüntetések | Kifizetések | Év végén fennálló kötelezettségvállalások | Évközi kötelezettségvállalások | Kifizetések | Át nem vihető kötelezettségvállalások megszüntetése | Év végén fennálló kötelezettségvállalások | kötelezettségvállalás az év végén |
| 01 | Gazdasági és pénzügyek | 1 884 | (28) | (1 127 ) | 728 | 2 534 | (401) | — | 2 133 | 2 861 |
| 02 | Belső piac, ipar-, vállalkozás- és kkv-politika | 2 179 | (26) | (1 145 ) | 1 008 | 2 409 | (768) | (1) | 1 640 | 2 648 |
| 03 | Versenypolitika | 9 | (1) | (8) | — | 105 | (97) | — | 8 | 8 |
| 04 | Foglalkoztatás, szociális ügyek és társadalmi befogadás | 33 275 | (438) | (8 516 ) | 24 321 | 13 367 | (357) | (0) | 13 010 | 37 331 |
| 05 | Mezőgazdaság és vidékfejlesztés | 25 424 | (1 340 ) | (12 274 ) | 11 810 | 63 466 | (44 756 ) | (0) | 18 710 | 30 520 |
| 06 | Mobilitás és közlekedés | 5 883 | (114) | (1 528 ) | 4 241 | 4 281 | (723) | — | 3 558 | 7 799 |
| 07 | Környezet | 1 118 | (2) | (275) | 841 | 458 | (117) | — | 341 | 1 182 |
| 08 | Kutatás és innováció | 12 813 | (107) | (3 844 ) | 8 863 | 6 386 | (1 937 ) | (0) | 4 449 | 13 312 |
| 09 | Tartalmak, technológiák és kommunikációs hálózatok | 3 365 | (20) | (1 488 ) | 1 856 | 1 936 | (961) | (0) | 975 | 2 832 |
| 10 | Közvetlen kutatás | 174 | (19) | (100) | 55 | 510 | (369) | (0) | 141 | 196 |
| 11 | Tengerügyek és halászat | 2 201 | (53) | (409) | 1 740 | 1 071 | (180) | (0) | 891 | 2 630 |
| 12 | Pénzügyi stabilitás, pénzügyi szolgáltatások és tőkepiaci unió | 12 | (2) | (7) | 3 | 87 | (78) | (0) | 9 | 13 |
| 13 | Regionális és várospolitika | 92 788 | (286) | (28 491 ) | 64 010 | 36 139 | (631) | (0) | 35 508 | 99 518 |
| 14 | Adóügy és vámunió | 125 | (6) | (73) | 45 | 171 | (88) | — | 83 | 128 |
| 15 | Oktatás és kultúra | 2 801 | (52) | (1 256 ) | 1 494 | 3 249 | (2 099 ) | (0) | 1 150 | 2 644 |
| 16 | Kommunikáció | 56 | (3) | (49) | 4 | 211 | (153) | (0) | 58 | 62 |
| 17 | Egészségügy és élelmiszer-biztonság | 503 | (46) | (264) | 193 | 573 | (286) | — | 287 | 480 |
| 18 | Migráció és belügy | 2 596 | (168) | (1 096 ) | 1 332 | 3 505 | (1 297 ) | — | 2 207 | 3 539 |
| 19 | Külpolitikai eszközök | 905 | (46) | (339) | 520 | 689 | (278) | (0) | 410 | 930 |
| 20 | Kereskedelem | 20 | (1) | (13) | 6 | 109 | (94) | — | 16 | 22 |
| 21 | Nemzetközi együttműködés és fejlesztés | 9 572 | (278) | (2 937 ) | 6 358 | 3 349 | (557) | (0) | 2 792 | 9 150 |
| 22 | Szomszédságpolitika és csatlakozási tárgyalások | 11 606 | (306) | (2 547 ) | 8 753 | 4 904 | (787) | (0) | 4 117 | 12 870 |
| 23 | Humanitárius segítségnyújtás és polgári védelem | 827 | (5) | (542) | 279 | 2 231 | (1 460 ) | — | 770 | 1 050 |
| 24 | A csalás elleni küzdelem | 30 | (2) | (19) | 9 | 79 | (59) | — | 20 | 29 |
| 25 | Bizottsági szakpolitikai koordináció és jogi tanácsadás | 15 | (2) | (13) | — | 216 | (200) | — | 16 | 16 |
| 26 | A Bizottság igazgatása | 185 | (9) | (169) | 8 | 1 104 | (928) | — | 176 | 184 |
| 27 | Költségvetés | 7 | (0) | (7) | — | 64 | (56) | — | 8 | 8 |
| 28 | Ellenőrzés | 1 | (0) | (1) | — | 19 | (18) | — | 1 | 1 |
| 29 | Statisztika | 115 | (7) | (50) | 57 | 145 | (83) | (0) | 62 | 119 |
| 30 | Nyugellátások és járulékos kiadások | — | — | — | — | 1 684 | (1 684 ) | — | — | — |
| 31 | Nyelvi szolgálatok | 17 | (1) | (16) | — | 437 | (418) | — | 19 | 19 |
| 32 | Energiaügy | 6 225 | (309) | (1 325 ) | 4 590 | 1 446 | (296) | — | 1 150 | 5 740 |
| 33 | Jogérvényesülés és fogyasztópolitika | 224 | (4) | (91) | 129 | 259 | (138) | — | 121 | 250 |
| 34 | Éghajlat-politika | 168 | (1) | (43) | 124 | 138 | (25) | — | 113 | 237 |
| 90 | Egyéb intézmények | 570 | (143) | (420) | 7 | 3 979 | (3 555 ) | 0 | 424 | 431 |
| Összesen | 217 693 | (3 825 ) | (70 482 ) | 143 386 | 161 310 | (65 935 ) | (3) | 95 373 | 238 759 |

millió EUR

Szakpolitikai terület

Fennálló kötelezettségvállalások az előző év végén

Az adott év kötelezettségvállalásai

Összes fennálló

Előző évről áthozott kötelezettségvállalások

Kötelezettségvállalások visszavonása/Újraértékelések/Megszüntetések

Kifizetések

Év végén fennálló kötelezettségvállalások

Évközi kötelezettségvállalások

Kifizetések

Át nem vihető kötelezettségvállalások megszüntetése

Év végén fennálló kötelezettségvállalások

kötelezettségvállalás az év végén

01

Gazdasági és pénzügyek

1 884

(28)

(1 127 )

728

2 534

(401)

—

2 133

2 861

02

Belső piac, ipar-, vállalkozás- és kkv-politika

2 179

(26)

(1 145 )

1 008

2 409

(768)

(1)

1 640

2 648

03

Versenypolitika

9

(1)

(8)

—

105

(97)

—

8

8

04

Foglalkoztatás, szociális ügyek és társadalmi befogadás

33 275

(438)

(8 516 )

24 321

13 367

(357)

(0)

13 010

37 331

05

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés

25 424

(1 340 )

(12 274 )

11 810

63 466

(44 756 )

(0)

18 710

30 520

06

Mobilitás és közlekedés

5 883

(114)

(1 528 )

4 241

4 281

(723)

—

3 558

7 799

07

Környezet

1 118

(2)

(275)

841

458

(117)

—

341

1 182

08

Kutatás és innováció

12 813

(107)

(3 844 )

8 863

6 386

(1 937 )

(0)

4 449

13 312

09

Tartalmak, technológiák és kommunikációs hálózatok

3 365

(20)

(1 488 )

1 856

1 936

(961)

(0)

975

2 832

10

Közvetlen kutatás

174

(19)

(100)

55

510

(369)

(0)

141

196

11

Tengerügyek és halászat

2 201

(53)

(409)

1 740

1 071

(180)

(0)

891

2 630

12

Pénzügyi stabilitás, pénzügyi szolgáltatások és tőkepiaci unió

12

(2)

(7)

3

87

(78)

(0)

9

13

13

Regionális és várospolitika

92 788

(286)

(28 491 )

64 010

36 139

(631)

(0)

35 508

99 518

14

Adóügy és vámunió

125

(6)

(73)

45

171

(88)

—

83

128

15

Oktatás és kultúra

2 801

(52)

(1 256 )

1 494

3 249

(2 099 )

(0)

1 150

2 644

16

Kommunikáció

56

(3)

(49)

4

211

(153)

(0)

58

62

17

Egészségügy és élelmiszer-biztonság

503

(46)

(264)

193

573

(286)

—

287

480

18

Migráció és belügy

2 596

(168)

(1 096 )

1 332

3 505

(1 297 )

—

2 207

3 539

19

Külpolitikai eszközök

905

(46)

(339)

520

689

(278)

(0)

410

930

20

Kereskedelem

20

(1)

(13)

6

109

(94)

—

16

22

21

Nemzetközi együttműködés és fejlesztés

9 572

(278)

(2 937 )

6 358

3 349

(557)

(0)

2 792

9 150

22

Szomszédságpolitika és csatlakozási tárgyalások

11 606

(306)

(2 547 )

8 753

4 904

(787)

(0)

4 117

12 870

23

Humanitárius segítségnyújtás és polgári védelem

827

(5)

(542)

279

2 231

(1 460 )

—

770

1 050

24

A csalás elleni küzdelem

30

(2)

(19)

9

79

(59)

—

20

29

25

Bizottsági szakpolitikai koordináció és jogi tanácsadás

15

(2)

(13)

—

216

(200)

—

16

16

26

A Bizottság igazgatása

185

(9)

(169)

8

1 104

(928)

—

176

184

27

Költségvetés

7

(0)

(7)

—

64

(56)

—

8

8

28

Ellenőrzés

1

(0)

(1)

—

19

(18)

—

1

1

29

Statisztika

115

(7)

(50)

57

145

(83)

(0)

62

119

30

Nyugellátások és járulékos kiadások

—

—

—

—

1 684

(1 684 )

—

—

—

31

Nyelvi szolgálatok

17

(1)

(16)

—

437

(418)

—

19

19

32

Energiaügy

6 225

(309)

(1 325 )

4 590

1 446

(296)

—

1 150

5 740

33

Jogérvényesülés és fogyasztópolitika

224

(4)

(91)

129

259

(138)

—

121

250

34

Éghajlat-politika

168

(1)

(43)

124

138

(25)

—

113

237

90

Egyéb intézmények

570

(143)

(420)

7

3 979

(3 555 )

0

424

431

Összesen

Összesen

217 693

217 693

(3 825 )

(3 825 )

(70 482 )

(70 482 )

143 386

143 386

161 310

161 310

(65 935 )

(65 935 )

(3)

(3)

95 373

95 373

238 759

238 759

4.10.   SZAKPOLITIKAI TERÜLET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK KELETKEZÉSI ÉV SZERINTI BONTÁSBAN

SZAKPOLITIKAI TERÜLET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK KELETKEZÉSI ÉV SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| Szakpolitikai terület | <2010 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | Összesen |
| 01 | Gazdasági és pénzügyek | 11 | 0 | — | 117 | 244 | 10 | 346 | 2 133 | 2 861 |
| 02 | Belső piac, ipar-, vállalkozás- és kkv-politika | 13 | 11 | 29 | 93 | 86 | 144 | 633 | 1 640 | 2 648 |
| 03 | Versenypolitika | — | — | — | — | — | — | 0 | 8 | 8 |
| 04 | Foglalkoztatás, szociális ügyek és társadalmi befogadás | 382 | 6 | 265 | 420 | 4 112 | 4 118 | 15 018 | 13 010 | 37 331 |
| 05 | Mezőgazdaság és vidékfejlesztés | 34 | — | — | 2 | 868 | 985 | 9 921 | 18 710 | 30 520 |
| 06 | Mobilitás és közlekedés | 100 | 64 | 249 | 508 | 571 | 1 321 | 1 430 | 3 558 | 7 799 |
| 07 | Környezet | 80 | 58 | 68 | 98 | 137 | 181 | 217 | 341 | 1 182 |
| 08 | Kutatás és innováció | 77 | 112 | 318 | 705 | 1 686 | 2 835 | 3 129 | 4 449 | 13 312 |
| 09 | Tartalmak, technológiák és kommunikációs hálózatok | 29 | 16 | 37 | 141 | 298 | 615 | 721 | 975 | 2 832 |
| 10 | Közvetlen kutatás | 9 | 2 | 1 | 1 | 11 | 11 | 19 | 141 | 196 |
| 11 | Tengerügyek és halászat | 85 | 0 | 13 | 27 | 286 | 26 | 1 302 | 891 | 2 630 |
| 12 | Pénzügyi stabilitás, pénzügyi szolgáltatások és tőkepiaci unió | — | — | — | — | 0 | 1 | 3 | 9 | 13 |
| 13 | Regionális és várospolitika | 1 022 | 1 | 8 | 825 | 14 947 | 5 750 | 41 459 | 35 508 | 99 518 |
| 14 | Adóügy és vámunió | — | — | 0 | 0 | 1 | 11 | 32 | 83 | 128 |
| 15 | Oktatás és kultúra | 83 | 26 | 66 | 128 | 220 | 436 | 535 | 1 150 | 2 644 |
| 16 | Kommunikáció | — | — | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 58 | 62 |
| 17 | Egészségügy és élelmiszer-biztonság | 14 | 3 | 5 | 10 | 15 | 52 | 93 | 287 | 480 |
| 18 | Migráció és belügy | 45 | 46 | 67 | 158 | 322 | 111 | 583 | 2 207 | 3 539 |
| 19 | Külpolitikai eszközök | 12 | 5 | 11 | 38 | 55 | 168 | 231 | 410 | 930 |
| 20 | Kereskedelem | — | — | 0 | 0 | 1 | 1 | 4 | 16 | 22 |
| 21 | Nemzetközi együttműködés és fejlesztés | 227 | 219 | 331 | 699 | 1 237 | 1 525 | 2 120 | 2 792 | 9 150 |
| 22 | Szomszédságpolitika és csatlakozási tárgyalások | 414 | 290 | 473 | 993 | 1 507 | 2 037 | 3 039 | 4 117 | 12 870 |
| 23 | Humanitárius segítségnyújtás és polgári védelem | 22 | 25 | 24 | 23 | 22 | 28 | 135 | 770 | 1 050 |
| 24 | A csalás elleni küzdelem | — | — | — | 0 | 1 | 3 | 6 | 20 | 29 |
| 25 | Bizottsági szakpolitikai koordináció és jogi tanácsadás | — | — | — | — | — | — | 0 | 16 | 16 |
| 26 | A Bizottság igazgatása | — | — | — | — | 2 | 1 | 4 | 176 | 184 |
| 27 | Költségvetés | — | — | — | — | — | — | (0) | 8 | 8 |
| 28 | Ellenőrzés | — | — | — | — | — | — | — | 1 | 1 |
| 29 | Statisztika | — | — | 0 | 0 | 3 | 17 | 37 | 62 | 119 |
| 30 | Nyugellátások és járulékos kiadások | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 31 | Nyelvi szolgálatok | — | — | — | — | — | — | (0) | 19 | 19 |
| 32 | Energiaügy | 225 | 491 | 142 | 496 | 1 273 | 1 053 | 910 | 1 150 | 5 740 |
| 33 | Jogérvényesülés és fogyasztópolitika | 0 | 0 | 4 | 6 | 13 | 36 | 70 | 121 | 250 |
| 34 | Éghajlat-politika | — | — | — | — | 1 | 54 | 69 | 113 | 237 |
| 90 | Egyéb intézmények | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 431 | 431 |
| | 2 884 | 1 376 | 2 111 | 5 488 | 27 920 | 21 530 | 82 069 | 95 380 | 238 759 |

millió EUR

Szakpolitikai terület

<2010

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

Összesen

01

Gazdasági és pénzügyek

11

0

—

117

244

10

346

2 133

2 861

02

Belső piac, ipar-, vállalkozás- és kkv-politika

13

11

29

93

86

144

633

1 640

2 648

03

Versenypolitika

—

—

—

—

—

—

0

8

8

04

Foglalkoztatás, szociális ügyek és társadalmi befogadás

382

6

265

420

4 112

4 118

15 018

13 010

37 331

05

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés

34

—

—

2

868

985

9 921

18 710

30 520

06

Mobilitás és közlekedés

100

64

249

508

571

1 321

1 430

3 558

7 799

07

Környezet

80

58

68

98

137

181

217

341

1 182

08

Kutatás és innováció

77

112

318

705

1 686

2 835

3 129

4 449

13 312

09

Tartalmak, technológiák és kommunikációs hálózatok

29

16

37

141

298

615

721

975

2 832

10

Közvetlen kutatás

9

2

1

1

11

11

19

141

196

11

Tengerügyek és halászat

85

0

13

27

286

26

1 302

891

2 630

12

Pénzügyi stabilitás, pénzügyi szolgáltatások és tőkepiaci unió

—

—

—

—

0

1

3

9

13

13

Regionális és várospolitika

1 022

1

8

825

14 947

5 750

41 459

35 508

99 518

14

Adóügy és vámunió

—

—

0

0

1

11

32

83

128

15

Oktatás és kultúra

83

26

66

128

220

436

535

1 150

2 644

16

Kommunikáció

—

—

0

0

0

0

4

58

62

17

Egészségügy és élelmiszer-biztonság

14

3

5

10

15

52

93

287

480

18

Migráció és belügy

45

46

67

158

322

111

583

2 207

3 539

19

Külpolitikai eszközök

12

5

11

38

55

168

231

410

930

20

Kereskedelem

—

—

0

0

1

1

4

16

22

21

Nemzetközi együttműködés és fejlesztés

227

219

331

699

1 237

1 525

2 120

2 792

9 150

22

Szomszédságpolitika és csatlakozási tárgyalások

414

290

473

993

1 507

2 037

3 039

4 117

12 870

23

Humanitárius segítségnyújtás és polgári védelem

22

25

24

23

22

28

135

770

1 050

24

A csalás elleni küzdelem

—

—

—

0

1

3

6

20

29

25

Bizottsági szakpolitikai koordináció és jogi tanácsadás

—

—

—

—

—

—

0

16

16

26

A Bizottság igazgatása

—

—

—

—

2

1

4

176

184

27

Költségvetés

—

—

—

—

—

—

(0)

8

8

28

Ellenőrzés

—

—

—

—

—

—

—

1

1

29

Statisztika

—

—

0

0

3

17

37

62

119

30

Nyugellátások és járulékos kiadások

—

—

—

—

—

—

—

—

—

31

Nyelvi szolgálatok

—

—

—

—

—

—

(0)

19

19

32

Energiaügy

225

491

142

496

1 273

1 053

910

1 150

5 740

33

Jogérvényesülés és fogyasztópolitika

0

0

4

6

13

36

70

121

250

34

Éghajlat-politika

—

—

—

—

1

54

69

113

237

90

Egyéb intézmények

0

0

0

0

0

0

0

431

431

2 884

2 884

1 376

1 376

2 111

2 111

5 488

5 488

27 920

27 920

21 530

21 530

82 069

82 069

95 380

95 380

238 759

238 759

5.   A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA INTÉZMÉNYI BONTÁSBAN

5.1.   A KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELEK VÉGREHAJTÁSA

A KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELEK VÉGREHAJTÁSA

| millió EUR |
| --- |
| Intézmény | Bevételi előirányzatok | Megállapított jogosultságok | Bevételek | Befolyt összegek
  a költségvetés %-ában | Kintlévőségek |
| Eredeti elfogadott költségvetés | Végleges elfogadott költségvetés | Tárgyévi | Áthozott | Összesen | Tárgyévi jogosultságokból | Áthozott jogosultságokból | Összesen |
| Bizottság | 143 548 | 136 305 | 143 854 | 7 119 | 150 972 | 141 804 | 2 285 | 144 089 | 106 % | 6 883 |
| Régiók Bizottsága | 8 | 8 | 11 | — | 11 | 11 | — | 11 | 133 % | 0 |
| Számvevőszék | 20 | 20 | 20 | 0 | 20 | 20 | 0 | 20 | 99 % | 0 |
| Bíróság | 52 | 52 | 50 | 0 | 50 | 50 | 0 | 50 | 97 % | 0 |
| Gazdasági és Szociális Bizottság | 11 | 11 | 15 | — | 15 | 15 | — | 15 | 142 % | — |
| Európai Tanács és Tanács | 50 | 50 | 76 | 3 | 79 | 75 | 2 | 78 | 154 % | 2 |
| Európai adatvédelmi biztos | 1 | 1 | 1 | — | 1 | 1 | — | 1 | 95 % | — |
| Európai Külügyi Szolgálat | 41 | 41 | 269 | 1 | 269 | 268 | 1 | 268 | 659 % | 1 |
| Európai Parlament | 153 | 153 | 186 | 19 | 205 | 181 | 2 | 183 | 119 % | 22 |
| Ombudsman | 1 | 1 | 1 | — | 1 | 1 | — | 1 | 91 % | — |
| Összesen | 143 885 | 136 642 | 144 483 | 7 141 | 151 624 | 142 427 | 2 290 | 144 717 | 106 % | 6 907 |

millió EUR

Intézmény

Bevételi előirányzatok

Megállapított jogosultságok

Bevételek

Befolyt összegek

a költségvetés %-ában

Kintlévőségek

Eredeti elfogadott költségvetés

Végleges elfogadott költségvetés

Tárgyévi

Áthozott

Összesen

Tárgyévi jogosultságokból

Áthozott jogosultságokból

Összesen

Bizottság

143 548

136 305

143 854

7 119

150 972

141 804

2 285

144 089

106 %

6 883

Régiók Bizottsága

8

8

11

—

11

11

—

11

133 %

0

Számvevőszék

20

20

20

0

20

20

0

20

99 %

0

Bíróság

52

52

50

0

50

50

0

50

97 %

0

Gazdasági és Szociális Bizottság

11

11

15

—

15

15

—

15

142 %

—

Európai Tanács és Tanács

50

50

76

3

79

75

2

78

154 %

2

Európai adatvédelmi biztos

1

1

1

—

1

1

—

1

95 %

—

Európai Külügyi Szolgálat

41

41

269

1

269

268

1

268

659 %

1

Európai Parlament

153

153

186

19

205

181

2

183

119 %

22

Ombudsman

1

1

1

—

1

1

—

1

91 %

—

Összesen

Összesen

143 885

143 885

136 642

136 642

144 483

144 483

7 141

7 141

151 624

151 624

142 427

142 427

2 290

2 290

144 717

144 717

106 %

106 %

6 907

6 907

Az EU általános költségvetésének végrehajtásáról szóló összevont jelentések – akárcsak a korábbi években – valamennyi intézmény költségvetésének végrehajtását magukban foglalják, mivel az uniós költségvetésen belül minden intézmény számára külön költségvetést hoztak létre. Az ügynökségeknek nincsen az uniós költségvetésen belül különálló költségvetésük, részben a Bizottság költségvetési támogatásából finanszírozzák őket.

Az EKSZ-t illetően meg kell jegyezni, hogy saját költségvetésén túl a Bizottságtól (140 millió EUR, 2015: 138 millió EUR) és az EFA-tól is kap forrásokat (44 millió EUR, 2015: 61 millió EUR). Ezeket a költségvetési előirányzatokat (címzett bevételként) az EKSZ rendelkezésére bocsátják; elsődleges céljuk az uniós küldöttségeken dolgozó bizottsági alkalmazottakkal kapcsolatos költségek fedezése. Az uniós küldöttségek igazgatását az EKSZ végzi.

5.2.   A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

| millió EUR |
| --- |
| Intézmény | Összes rendelkezésre álló előirányzat | Megtett kötelezettségvállalások | 2017-re átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| a végleges elfogadott költségvetésből | áthozott összegekből | címzett bevételekből | Összesen | % | címzett bevételekből | határozattal átvitt összegek | Összesen | a végleges elfogadott költségvetésből | áthozott összegekből | címzett bevételekből | Összesen |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| Bizottság | 162 569 | 150 699 | 778 | 5 854 | 157 332 | 97 % | 4 416 | 575 | 4 991 | 224 | 22 | — | 246 |
| Régiók Bizottsága | 93 | 89 | — | 2 | 91 | 98 % | 0 | — | 0 | 1 | — | 0 | 1 |
| Számvevőszék | 138 | 136 | — | 0 | 136 | 99 % | 0 | — | 0 | 1 | — | 0 | 1 |
| Bíróság | 382 | 373 | — | 1 | 374 | 98 % | 1 | — | 1 | 7 | — | 0 | 7 |
| Gazdasági és Szociális Bizottság | 135 | 127 | — | 4 | 131 | 97 % | 0 | — | 0 | 4 | — | 0 | 4 |
| Európai Tanács és Tanács | 591 | 519 | 2 | 21 | 541 | 92 % | 23 | — | 23 | 26 | 0 | 0 | 26 |
| Európai adatvédelmi biztos | 9 | 9 | — | — | 9 | 95 % | — | — | — | 1 | — | 0 | 1 |
| Európai Külügyi Szolgálat | 877 | 634 | 1 | 200 | 835 | 95 % | 40 | — | 40 | 2 | 0 | 0 | 2 |
| Európai Parlament | 1 886 | 1 824 | — | 26 | 1 850 | 98 % | 21 | — | 21 | 15 | — | 0 | 15 |
| Ombudsman | 11 | 10 | — | — | 10 | 95 % | — | — | — | 0 | — | 0 | 0 |
| Összesen | 166 690 | 154 421 | 781 | 6 108 | 161 310 | 97 % | 4 502 | 575 | 5 077 | 281 | 22 | — | 303 |

millió EUR

Intézmény

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Megtett kötelezettségvállalások

2017-re átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

a végleges elfogadott költségvetésből

áthozott összegekből

címzett bevételekből

Összesen

%

címzett bevételekből

határozattal átvitt összegek

Összesen

a végleges elfogadott költségvetésből

áthozott összegekből

címzett bevételekből

Összesen

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

Bizottság

162 569

150 699

778

5 854

157 332

97 %

4 416

575

4 991

224

22

—

246

Régiók Bizottsága

93

89

—

2

91

98 %

0

—

0

1

—

0

1

Számvevőszék

138

136

—

0

136

99 %

0

—

0

1

—

0

1

Bíróság

382

373

—

1

374

98 %

1

—

1

7

—

0

7

Gazdasági és Szociális Bizottság

135

127

—

4

131

97 %

0

—

0

4

—

0

4

Európai Tanács és Tanács

591

519

2

21

541

92 %

23

—

23

26

0

0

26

Európai adatvédelmi biztos

9

9

—

—

9

95 %

—

—

—

1

—

0

1

Európai Külügyi Szolgálat

877

634

1

200

835

95 %

40

—

40

2

0

0

2

Európai Parlament

1 886

1 824

—

26

1 850

98 %

21

—

21

15

—

0

15

Ombudsman

11

10

—

—

10

95 %

—

—

—

0

—

0

0

Összesen

Összesen

166 690

166 690

154 421

154 421

781

781

6 108

6 108

161 310

161 310

97 %

97 %

4 502

4 502

575

575

5 077

5 077

281

281

22

22

—

303

303

5.3.   A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

| Intézmény | Összes rendelkezésre álló előirányzat | Megtett kifizetések | 2017-re átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| a végleges elfogadott költségvetésből | áthozott összegekből | címzett bevételekből | Összesen | % | automatikusan átvitt összegek | határozattal átvitt összegek | címzett bevételekből | Összesen | a végleges elfogadott költségvetésből | áthozott összegekből | címzett bevételekből | Összesen |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 |
| Bizottság | 143 386 | 126 917 | 813 | 4 711 | 132 442 | 92 % | 624 | 557 | 4 934 | 6 115 | 4 766 | 60 | 3 | 4 830 |
| Régiók Bizottsága | 102 | 81 | 7 | 2 | 90 | 89 % | 8 | — | 0 | 9 | 1 | 1 | 0 | 3 |
| Számvevőszék | 147 | 127 | 9 | 0 | 136 | 92 % | 9 | — | 0 | 9 | 1 | 1 | 0 | 2 |
| Bíróság | 401 | 351 | 18 | 1 | 370 | 92 % | 22 | — | 1 | 23 | 7 | 2 | 0 | 9 |
| Gazdasági és Szociális Bizottság | 145 | 119 | 7 | 3 | 129 | 89 % | 8 | — | 1 | 9 | 4 | 4 | 0 | 7 |
| Európai Tanács és Tanács | 636 | 457 | 38 | 20 | 515 | 81 % | 62 | — | 23 | 86 | 26 | 9 | 0 | 35 |
| Európai adatvédelmi biztos | 10 | 8 | 1 | — | 9 | 84 % | 1 | — | — | 1 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Európai Külügyi Szolgálat | 968 | 557 | 75 | 185 | 816 | 84 % | 77 | — | 62 | 139 | 2 | 11 | — | 13 |
| Európai Parlament | 2 262 | 1 539 | 268 | 94 | 1 900 | 84 % | 285 | — | 40 | 325 | 15 | 21 | 0 | 36 |
| Ombudsman | 11 | 9 | 1 | — | 10 | 86 % | 1 | — | — | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Összesen | 148 069 | 130 164 | 1 236 | 5 016 | 136 416 | 92 % | 1 098 | 557 | 5 062 | 6 717 | 4 823 | 109 | 3 | 4 936 |

Intézmény

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Megtett kifizetések

2017-re átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

a végleges elfogadott költségvetésből

áthozott összegekből

címzett bevételekből

Összesen

%

automatikusan átvitt összegek

határozattal átvitt összegek

címzett bevételekből

Összesen

a végleges elfogadott költségvetésből

áthozott összegekből

címzett bevételekből

Összesen

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14=11+12+13

Bizottság

143 386

126 917

813

4 711

132 442

92 %

624

557

4 934

6 115

4 766

60

3

4 830

Régiók Bizottsága

102

81

7

2

90

89 %

8

—

0

9

1

1

0

3

Számvevőszék

147

127

9

0

136

92 %

9

—

0

9

1

1

0

2

Bíróság

401

351

18

1

370

92 %

22

—

1

23

7

2

0

9

Gazdasági és Szociális Bizottság

145

119

7

3

129

89 %

8

—

1

9

4

4

0

7

Európai Tanács és Tanács

636

457

38

20

515

81 %

62

—

23

86

26

9

0

35

Európai adatvédelmi biztos

10

8

1

—

9

84 %

1

—

—

1

1

0

0

1

Európai Külügyi Szolgálat

968

557

75

185

816

84 %

77

—

62

139

2

11

—

13

Európai Parlament

2 262

1 539

268

94

1 900

84 %

285

—

40

325

15

21

0

36

Ombudsman

11

9

1

—

10

86 %

1

—

—

1

0

0

0

1

Összesen

Összesen

148 069

148 069

130 164

130 164

1 236

1 236

5 016

5 016

136 416

136 416

92 %

92 %

1 098

1 098

557

557

5 062

5 062

6 717

6 717

4 823

4 823

109

109

3

3

4 936

4 936

6.   AZ ÜGYNÖKSÉGEK KÖLTSÉGVETÉSÉNEK VÉGREHAJTÁSA

6.1.   KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTEL

KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTEL

| millió EUR |
| --- |
| Ügynökség | A finanszírozó bizottsági szakpolitikai terület | Végleges elfogadott költségvetés | Befolyt összegek |
| Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége – ACER | 6 | 16 | 16 |
| Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete – BEREC | 9 | 4 | 4 |
| Közösségi Növényfajta-hivatal – CPVO | 17 | 16 | 13 |
| Fogyasztó-, Egészség-, Élelmiszerügyi és Mezőgazdasági Végrehajtó Ügynökség – CHAFEA | 17 | 9 | 9 |
| Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség – EACEA | 15 | 49 | 49 |
| Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség – EU-OSHA | 4 | 15 | 15 |
| A Szabadságon, a Biztonságon és Jog Érvényesülésén Alapuló Térség Nagyméretű IT-rendszereinek Üzemeltetési Igazgatását Végző Európai Ügynökség – eu-LISA | 18 | 80 | 97 |
| Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal – EASO | 18 | 53 | 53 |
| Európai Repülésbiztonsági Ügynökség – EASA | 6 | 193 | 140 |
| Európai Bankhatóság – EBH | 12 | 36 | 37 |
| Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség – Frontex | 18 | 233 | 252 |
| Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ – ECDC | 17 | 58 | 58 |
| Európai Szakképzésfejlesztési Központ – Cedefop | 15 | 18 | 18 |
| Európai Vegyianyag-ügynökség – ECHA | 2 | 103 | 105 |
| Európai Környezetvédelmi Ügynökség – EEA | 7 | 42 | 57 |
| Európai Halászati Ellenőrző Hivatal – EFCA | 11 | 10 | 10 |
| Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság – EFSA | 17 | 79 | 79 |
| Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért – EUROFOUND | 4 | 21 | 21 |
| Európai GNSS Ügynökség | 6 | 29 | 223 |
| A Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete – EIGE | 4 | 8 | 8 |
| Európai Innovációs és Technológiai Intézet – EIT | 15 | 264 | 264 |
| Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság – EIOPA | 12 | 22 | 22 |
| Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség – EMSA | 6 | 71 | 71 |
| Európai Gyógyszerügynökség – EMA | 2 | 308 | 305 |
| A Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja – EMCDDA | 18 | 15 | 15 |
| Európai Rendőrségi Hivatal | 18 | 104 | 117 |
| Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége – ERCEA | 8 | 43 | 43 |
| Európai Értékpapírpiaci Hatóság – ESMA | 12 | 39 | 39 |
| Európai Képzési Alapítvány – ETF | 15 | 20 | 20 |
| Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége – FRA | 18 | 22 | 22 |
| Az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynöksége – CEPOL | 18 | 9 | 10 |
| Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség – ENISA | 9 | 11 | 11 |
| Az Európai Unió Vasúti Ügynöksége | 6 | 28 | 28 |
| Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala – EUIPO | 12 | 418 | 231 |
| Az Európai Unió Igazságügyi Együttműködési Egysége – Eurojust | 33 | 44 | 44 |
| Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség – EASME | 6 | 36 | 36 |
| Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás – F4E | 8 | 720 | 724 |
| Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökség – INEA | 6 | 22 | 22 |
| Kutatási Végrehajtó Ügynökség – REA | 8 | 60 | 60 |
| Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja | 15 | 51 | 42 |
| Összesen | | 3 377 | 3 389 |

millió EUR

Ügynökség

A finanszírozó bizottsági szakpolitikai terület

Végleges elfogadott költségvetés

Befolyt összegek

Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége – ACER

6

16

16

Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete – BEREC

9

4

4

Közösségi Növényfajta-hivatal – CPVO

17

16

13

Fogyasztó-, Egészség-, Élelmiszerügyi és Mezőgazdasági Végrehajtó Ügynökség – CHAFEA

17

9

9

Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség – EACEA

15

49

49

Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség – EU-OSHA

4

15

15

A Szabadságon, a Biztonságon és Jog Érvényesülésén Alapuló Térség Nagyméretű IT-rendszereinek Üzemeltetési Igazgatását Végző Európai Ügynökség – eu-LISA

18

80

97

Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal – EASO

18

53

53

Európai Repülésbiztonsági Ügynökség – EASA

6

193

140

Európai Bankhatóság – EBH

12

36

37

Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség – Frontex

18

233

252

Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ – ECDC

17

58

58

Európai Szakképzésfejlesztési Központ – Cedefop

15

18

18

Európai Vegyianyag-ügynökség – ECHA

2

103

105

Európai Környezetvédelmi Ügynökség – EEA

7

42

57

Európai Halászati Ellenőrző Hivatal – EFCA

11

10

10

Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság – EFSA

17

79

79

Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért – EUROFOUND

4

21

21

Európai GNSS Ügynökség

6

29

223

A Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete – EIGE

4

8

8

Európai Innovációs és Technológiai Intézet – EIT

15

264

264

Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság – EIOPA

12

22

22

Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség – EMSA

6

71

71

Európai Gyógyszerügynökség – EMA

2

308

305

A Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja – EMCDDA

18

15

15

Európai Rendőrségi Hivatal

18

104

117

Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége – ERCEA

8

43

43

Európai Értékpapírpiaci Hatóság – ESMA

12

39

39

Európai Képzési Alapítvány – ETF

15

20

20

Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége – FRA

18

22

22

Az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynöksége – CEPOL

18

9

10

Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség – ENISA

9

11

11

Az Európai Unió Vasúti Ügynöksége

6

28

28

Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala – EUIPO

12

418

231

Az Európai Unió Igazságügyi Együttműködési Egysége – Eurojust

33

44

44

Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség – EASME

6

36

36

Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás – F4E

8

720

724

Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökség – INEA

6

22

22

Kutatási Végrehajtó Ügynökség – REA

8

60

60

Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja

15

51

42

Összesen

Összesen

3 377

3 377

3 389

3 389

| millió EUR |
| --- |
| A bevétel típusa | Végleges elfogadott költségvetés | Befolyt összegek |
| Bizottság általi támogatás | 1 524 | 1 540 |
| Díjakból származó bevételek | 642 | 638 |
| Egyéb bevételek | 1 211 | 1 211 |
| Összesen | 3 377 | 3 389 |

millió EUR

A bevétel típusa

Végleges elfogadott költségvetés

Befolyt összegek

Bizottság általi támogatás

1 524

1 540

Díjakból származó bevételek

642

638

Egyéb bevételek

1 211

1 211

Összesen

Összesen

3 377

3 377

3 389

3 389

6.2.   KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÜGYNÖKSÉGEK SZERINTI BONTÁSBAN

KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÜGYNÖKSÉGEK SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| Ügynökség | Kötelezettségvállalási előirányzatok | Kifizetési előirányzatok |
| Összes rendelkezésre álló előirányzat | Megtett kötelezettségvállalások | Összes rendelkezésre álló előirányzat | Megtett kifizetések |
| Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége – ACER | 16 | 16 | 18 | 12 |
| Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete – BEREC | 4 | 4 | 5 | 4 |
| Közösségi Növényfajta-hivatal – CPVO | 18 | 17 | 17 | 15 |
| Fogyasztó-, Egészség-, Élelmiszerügyi és Mezőgazdasági Végrehajtó Ügynökség – CHAFEA | 9 | 9 | 10 | 8 |
| Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség – EACEA | 49 | 48 | 54 | 47 |
| Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség – EU-OSHA | 17 | 16 | 21 | 15 |
| A Szabadságon, a Biztonságon és Jog Érvényesülésén Alapuló Térség Nagyméretű IT-rendszereinek Üzemeltetési Igazgatását Végző Európai Ügynökség – eu-LISA | 85 | 80 | 104 | 94 |
| Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal – EASO | 66 | 53 | 55 | 35 |
| Európai Repülésbiztonsági Ügynökség – EASA | 220 | 160 | 226 | 144 |
| Európai Bankhatóság – EBH | 36 | 35 | 40 | 35 |
| Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség – Frontex | 256 | 244 | 300 | 199 |
| Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ – ECDC | 59 | 58 | 69 | 56 |
| Európai Szakképzésfejlesztési Központ – Cedefop | 19 | 19 | 20 | 18 |
| Európai Vegyianyag-ügynökség – ECHA | 113 | 110 | 124 | 106 |
| Európai Környezetvédelmi Ügynökség – EEA | 69 | 64 | 74 | 50 |
| Európai Halászati Ellenőrző Hivatal – EFCA | 10 | 10 | 11 | 9 |
| Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság – EFSA | 80 | 80 | 88 | 79 |
| Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért – EUROFOUND | 21 | 21 | 24 | 20 |
| Európai GNSS Ügynökség | 3 331 | 1 104 | 626 | 139 |
| A Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete – EIGE | 8 | 8 | 10 | 8 |
| Európai Innovációs és Technológiai Intézet – EIT | 285 | 271 | 267 | 265 |
| Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság – EIOPA | 22 | 22 | 25 | 22 |
| Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség – EMSA | 80 | 72 | 82 | 66 |
| Európai Gyógyszerügynökség – EMA | 314 | 301 | 347 | 294 |
| A Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja – EMCDDA | 16 | 16 | 17 | 16 |
| Európai Rendőrségi Hivatal | 122 | 115 | 133 | 112 |
| Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége – ERCEA | 43 | 43 | 45 | 43 |
| Európai Értékpapírpiaci Hatóság – ESMA | 42 | 40 | 47 | 38 |
| Európai Képzési Alapítvány – ETF | 21 | 21 | 21 | 21 |
| Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége – FRA | 22 | 22 | 28 | 22 |
| Az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynöksége – CEPOL | 10 | 9 | 11 | 9 |
| Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség – ENISA | 11 | 11 | 12 | 10 |
| Az Európai Unió Vasúti Ügynöksége | 28 | 28 | 30 | 28 |
| Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala – EUIPO | 450 | 238 | 453 | 214 |
| Az Európai Unió Igazságügyi Együttműködési Egysége – Eurojust | 44 | 44 | 47 | 39 |
| Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség – EASME | 36 | 36 | 41 | 36 |
| Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás – F4E | 764 | 763 | 730 | 716 |
| Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökség – INEA | 22 | 22 | 23 | 22 |
| Kutatási Végrehajtó Ügynökség – REA | 60 | 60 | 63 | 59 |
| Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja | 51 | 45 | 55 | 46 |
| Összesen | 6 926 | 4 330 | 4 376 | 3 169 |

millió EUR

Ügynökség

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Kifizetési előirányzatok

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Megtett kötelezettségvállalások

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Megtett kifizetések

Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége – ACER

16

16

18

12

Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete – BEREC

4

4

5

4

Közösségi Növényfajta-hivatal – CPVO

18

17

17

15

Fogyasztó-, Egészség-, Élelmiszerügyi és Mezőgazdasági Végrehajtó Ügynökség – CHAFEA

9

9

10

8

Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség – EACEA

49

48

54

47

Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség – EU-OSHA

17

16

21

15

A Szabadságon, a Biztonságon és Jog Érvényesülésén Alapuló Térség Nagyméretű IT-rendszereinek Üzemeltetési Igazgatását Végző Európai Ügynökség – eu-LISA

85

80

104

94

Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal – EASO

66

53

55

35

Európai Repülésbiztonsági Ügynökség – EASA

220

160

226

144

Európai Bankhatóság – EBH

36

35

40

35

Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség – Frontex

256

244

300

199

Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ – ECDC

59

58

69

56

Európai Szakképzésfejlesztési Központ – Cedefop

19

19

20

18

Európai Vegyianyag-ügynökség – ECHA

113

110

124

106

Európai Környezetvédelmi Ügynökség – EEA

69

64

74

50

Európai Halászati Ellenőrző Hivatal – EFCA

10

10

11

9

Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság – EFSA

80

80

88

79

Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért – EUROFOUND

21

21

24

20

Európai GNSS Ügynökség

3 331

1 104

626

139

A Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete – EIGE

8

8

10

8

Európai Innovációs és Technológiai Intézet – EIT

285

271

267

265

Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság – EIOPA

22

22

25

22

Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség – EMSA

80

72

82

66

Európai Gyógyszerügynökség – EMA

314

301

347

294

A Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja – EMCDDA

16

16

17

16

Európai Rendőrségi Hivatal

122

115

133

112

Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége – ERCEA

43

43

45

43

Európai Értékpapírpiaci Hatóság – ESMA

42

40

47

38

Európai Képzési Alapítvány – ETF

21

21

21

21

Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége – FRA

22

22

28

22

Az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynöksége – CEPOL

10

9

11

9

Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség – ENISA

11

11

12

10

Az Európai Unió Vasúti Ügynöksége

28

28

30

28

Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala – EUIPO

450

238

453

214

Az Európai Unió Igazságügyi Együttműködési Egysége – Eurojust

44

44

47

39

Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség – EASME

36

36

41

36

Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás – F4E

764

763

730

716

Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökség – INEA

22

22

23

22

Kutatási Végrehajtó Ügynökség – REA

60

60

63

59

Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja

51

45

55

46

Összesen

Összesen

6 926

6 926

4 330

4 330

4 376

4 376

3 169

3 169

| millió EUR |
| --- |
| A kiadások típusai | Kötelezettségvállalási előirányzatok | Kifizetési előirányzatok |
| Összes rendelkezésre álló előirányzat | Megtett kötelezettségvállalások | Összes rendelkezésre álló előirányzat | Megtett kifizetések |
| Személyzet | 1 054 | 1 033 | 1 069 | 1 029 |
| Igazgatási kiadások | 367 | 341 | 431 | 330 |
| Működési kiadások | 5 505 | 2 956 | 2 875 | 1 811 |
| Összesen | 6 926 | 4 330 | 4 376 | 3 169 |

millió EUR

A kiadások típusai

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Kifizetési előirányzatok

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Megtett kötelezettségvállalások

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Megtett kifizetések

Személyzet

1 054

1 033

1 069

1 029

Igazgatási kiadások

367

341

431

330

Működési kiadások

5 505

2 956

2 875

1 811

Összesen

Összesen

6 926

6 926

4 330

4 330

4 376

4 376

3 169

3 169

FOGALOMTÁR

Aktuáriusi feltételezések

Aktuáriusi feltételezések

Olyan jövőbeli események költségeinek kiszámítására alkalmazott feltételezések, amelyek hatással vannak a nyugdíj-kötelezettségre.

Aktuáriusi nyereségek és veszteségek

Aktuáriusi nyereségek és veszteségek

Járadékalapú nyugdíjrendszer esetében az aktuáriusi veszteségek vagy többletek változásai. A korábbi aktuáriusi feltételezések és a ténylegesen bekövetkezett események közötti különbözet eredményeképpen és az aktuáriusi feltételezések változásainak köszönhetően keletkeznek.

Igazgatási előirányzatok

Igazgatási előirányzatok

Az igazgatási előirányzatok az intézmények és gazdálkodó egységek működési költségeit fedezik (személyzet, épületek, irodai felszerelések).

Elfogadott költségvetés

Elfogadott költségvetés

A költségvetési tervezet a költségvetési hatóság általi elfogadását követően válik elfogadott költségvetéssé.

Költségvetés-módosítás

Költségvetés-módosítás

A pénzügyi év során elfogadott határozat ugyanazon év elfogadott költségvetésének módosítása (emelése, csökkentése, átcsoportosítása) céljából.

Tagállamoktól lehívandó összegek

Tagállamoktól lehívandó összegek

Ezek olyan, a beszámolási időszak alatt felmerült kiadásokat jelentenek, amelyeket jövőbeli költségvetésekből, vagyis a tagállamok által kell majd finanszírozni. Ez az eredményszemléletű pénzügyi kimutatás és a pénzeszközalapú költségvetés egyidejű létezésének következménye.

Éves tevékenységi jelentés

Éves tevékenységi jelentés

Az éves tevékenységi jelentés a műveletek eredményeit jelzi többek között a kitűzött célokhoz, a kapcsolódó kockázatokhoz és a belső ellenőrzés formájához viszonyítva. A Bizottság megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőjének 2001 óta, a többi európai uniós intézményének pedig 2003 óta az adott évi költségvetés tekintetében éves tevékenységi jelentést kell benyújtania saját intézménye részére feladatainak ellátásáról, és ehhez pénzügyi és irányítási információkat kell mellékelnie.

Előirányzatok

Előirányzatok

Költségvetési finanszírozás. A költségvetés kötelezettségvállalásokat és kifizetéseket (a kedvezményezettek részére teljesítendő pénzeszközöket vagy banki átutalásokat) is előirányoz. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok gyakran eltérnek (differenciált előirányzatok), mert a többéves programokat és projekteket általában teljes mértékben lekötik abban az évben, amikor a vonatkozó döntést meghozzák, a kifizetésre viszont évek alatt kerül sor, ahogyan a programok és projektek végrehajtása előrehalad. A nem differenciált előirányzatok az igazgatási kiadásokra, a mezőgazdasági piactámogatásokra és közvetlen kifizetésekre alkalmazandók, ahol a kötelezettségvállalási előirányzatok összege megegyezik a kifizetési előirányzatok összegével.

Címzett bevétel

Címzett bevétel

Meghatározott kiadási tételek finanszírozására kapott célzott bevétel. A külső címzett bevételek fő forrása a harmadik országoktól az Unió által finanszírozott programokhoz kapott pénzügyi hozzájárulás. A belső címzett bevétel fő forrásai a harmadik felektől származó, árukért, szolgáltatásokért vagy a harmadik fél kérésére elvégzett munkáért kapott bevételek; a tévesen kifizetett összegek visszafizetéséből származó bevételek, valamint a kiadványok és filmek – ideértve az elektronikus adathordozón tároltakat is – értékesítéséből származó bevételek.

Értékesíthető pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

Minden olyan pénzügyi eszköz (a származtatott pénzügyi eszközök kivételével), amelyeket a nemzetközi költségvetési számviteli standardok alapján valós értéken értékelnek, és amelyek vonatkozásában a valós érték változásait a kivezetésig (vagy értékvesztésig) a nettó eszközök tartalékában számolják el.

Költségvetési sor

Költségvetési sor

A költségvetés szerkezetével kapcsolatos fogalom: a bevételeket és a kiadásokat olyan, a költségvetési hatóság által előírt kötelező nómenklatúrának megfelelően tüntetik fel a költségvetésben, amely tükrözi az egyes tételek jellegét és célját. Az egyéni megnevezések (cím, alcím, jogcímcsoport vagy jogcím) adják a nómenklatúra hivatalos leírását.

Előirányzatok megszüntetése

Előirányzatok megszüntetése

Olyan felhasználatlan előirányzatok, amelyeket többé már nem lehet felhasználni.

Előirányzatok átvitele

Előirányzatok átvitele

Az évenkéntiség elve alóli kivétel, amelynek értelmében azok az előirányzatok, amelyeket egy adott költségvetési évben nem lehetett felhasználni, szigorú feltételek mellett kivételesen átvihetők és felhasználhatók a következő évben.

Kötelezettségvállalás

Kötelezettségvállalás

Jogilag kötelező ígéret finanszírozás nyújtására bizonyos feltételek mellett. Az EU kötelezettséget vállal arra, hogy visszatéríti az uniós finanszírozású projektek költségeinek rá eső részét.- A ma tett kötelezettségvállalásokból lesznek a holnap kifizetései. A ma teljesített kifizetések a tegnap kötelezettségvállalásai.

Kötelezettségvállalási előirányzat

Kötelezettségvállalási előirányzat

A kötelezettségvállalási előirányzatok azon jogi kötelmek (szerződések, támogatási megállapodások/határozatok) összköltségét fedezik, amelyeket a folyó pénzügyi évben alá lehet írni.

Tárgyidőszaki szolgálat költsége

Tárgyidőszaki szolgálat költsége

A rendszer kötelezettségeinek a szolgálatból származó emelkedése a folyó pénzügyi évben.

Kötelezettségvállalás visszavonása

Kötelezettségvállalás visszavonása

Olyan eljárás, amellyel egy korábbi kötelezettségvállalást (vagy annak részét) törlik.

Járadékalapú nyugdíjrendszer

Járadékalapú nyugdíjrendszer

Nyugdíj- vagy egyéb nyugellátási rendszer, amelyben a rendszer szabályai a fizetendő hozzájárulástól függetlenül határozzák meg a járadékokat, és a járadékok nem kapcsolódnak közvetlenül a rendszer befektetéseihez. A rendszer lehet finanszírozott vagy nem finanszírozott.

Származtatott pénzügyi eszköz

Származtatott pénzügyi eszköz

Olyan pénzügyi instrumentum, amelynek értéke egy másik pénzügyi instrumentum, mutatószám vagy tőzsdei áru értékében bekövetkezett változáshoz kapcsolódik. Míg az elsődleges pénzügyi instrumentumok (például állampapírok) birtokosának feltétel nélküli joga van arra, hogy a jövőben pénzeszközre (vagy egyéb gazdasági haszonra) tegyen szert, addig a származtatott pénzügyi eszköz birtokosa csupán feltételes joggal rendelkezik ilyen haszon megszerzésére. A származtatott pénzügyi eszközök egyik példája a tőzsdén kívüli határidős devizaügylet.

Közvetlen irányítás

Közvetlen irányítás

A költségvetés végrehajtásának egy módja. Közvetlen irányítás keretében a költségvetést közvetlenül a Bizottság szervezeti egységei, végrehajtó ügynökségek vagy vagyonkezelői alapok hajtják végre.

Diszkontráta

Diszkontráta

A pénz időbeli értékének kiigazítására alkalmazott ráta. A diszkontálás a különböző időszakokban felmerülő költségek és hasznok összehasonlítására alkalmazott technika.

Effektív kamatláb

Effektív kamatláb

Az a kamatláb, amely a becsült jövőbeli pénzbevételeket vagy kifizetéseket a pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség várható élettartama alatt az eszköz vagy kötelezettség nettó könyv szerinti értékére diszkontálja.

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök vagy kötelezettségek

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök vagy kötelezettségek

Minden olyan pénzügyi eszköz vagy kötelezettség, amelyet a nemzetközi költségvetési számviteli standardok alapján valós értéken értékelnek, és amely vonatkozásában a valós érték változásait az időszak eredményével szemben számolják el (vagyis származtatott pénzügyi eszközök).

Pénzügyi korrekció

Pénzügyi korrekció

A pénzügyi korrekció célja, hogy megvédje az uniós költségvetést a hibás vagy szabálytalan kiadások terhétől. Megosztott irányítású kiadások tekintetében a szabálytalanul teljesített kifizetések visszafizettetése elsősorban a tagállam felelőssége.

A „visszaigazolt” pénzügyi korrekciót az érintett tagállam elfogadta. A „kiszabott” pénzügyi korrekciót bizottsági határozattal elfogadták, és mindig nettó korrekció, amelynél a tagállam köteles visszatéríteni a szabálytalan pénzeszközöket az uniós költségvetésbe, így véglegesen csökken az érintett tagállamnak allokált pénzügyi keretösszeg. A visszaigazolt és a kiszabott pénzügyi korrekciók ebben a beszámolóban egy kategóriaként szerepelnek.

A „végrehajtott” pénzügyi korrekció korrigálta a megfigyelt szabálytalanságot.

Közvetett irányítás

Közvetett irányítás

A költségvetés végrehajtásának egy módja. Közvetett irányítás keretében a Bizottság költségvetés-végrehajtási feladatokat ruház át az uniós jog vagy a nemzeti jog hatálya alá tartozó szervekre.

Megszakítások és felfüggesztések

Megszakítások és felfüggesztések

Amennyiben a Bizottság a saját munkája vagy az ellenőrző hatóság által jelentett információk alapján úgy találja, hogy egy tagállam elmulasztotta orvosolni az irányítási és kontrollrendszerekben feltárt súlyos hiányosságokat és/vagy korrigálni a korábban bejelentett és igazolt szabálytalan kiadásokat, úgy megszakíthatja vagy felfüggesztheti a kifizetéseket.

Szabálytalanság

Szabálytalanság

A szabálytalanság olyan cselekedet, amely nem felel meg az uniós szabályoknak, és amely negatív hatást gyakorolhat az Unió pénzügyi érdekeire, de amely vagy a pénzeszközöket visszaigénylő kedvezményezettek, vagy a kifizetések teljesítéséért felelős hatóságok által elkövetett véletlen hiba eredménye. Amennyiben a szabálytalanságot szándékosan követték el, úgy az csalásnak minősül.

Megszűnő előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

A fel nem használt előirányzatokat a pénzügyi év végén törölni kell. A megszűnés azt jelenti, hogy az adott előirányzatok tekintetében teljes egészében vagy részben visszavonják a kiadások megtételére és/vagy kötelezettségek teremtésére irányuló engedélyt.

Saját források

Saját források

Az uniós intézmények és szervek fő finanszírozási formája, amelynek fogalmát a saját forrásokról szóló 609/2014/EU, Euratom rendelet határozza meg. A saját források a GNI-alapú forrásokból, a héaalapú forrásokból és a tradicionális saját forrásokból állnak.

Kifizetési előirányzatok

Kifizetési előirányzatok

A kifizetési előirányzatok a tárgyévben esedékes olyan kiadásokat fedezik, amelyek a tárgyévben és/vagy korábbi években tett jogi kötelezettségvállalásokból erednek.

Előfinanszírozás

Előfinanszírozás

Olyan kifizetés, amelynek célja, hogy pénztárkészletet biztosítson a kedvezményezettnek. Az előfinanszírozást az alapul szolgáló szerződés, határozat, megállapodás vagy az alap-jogiaktus rendelkezéseinek megfelelően több kifizetésre is fel lehet osztani. Az előleget vagy pénztárkészletet a megállapodásban rögzített időszak során fel kell használni arra a célra, amire nyújtották, vagy vissza kell fizetni.

Megelőző intézkedések

Megelőző intézkedések

A megelőző intézkedések akkor állnak a Bizottság rendelkezésére az uniós költségvetés védelmében, amikor a Bizottság potenciális hiányosságokról szerez tudomást. Ezek az intézkedések magukban foglalják az uniós költségvetésből az operatív program részére teljesített kifizetések felfüggesztését és megszakítását.

Fennálló kötelezettségvállalások („Reste à liquider” – RAL)

Fennálló kötelezettségvállalások („Reste à liquider” – RAL)

Azt az összeget jelentik, amelynél a költségvetési kötelezettségvállalást már megtették, ám az azt követő kifizetést még nem teljesítették. Az EU számára későbbi évekre vonatkozó kifizetési kötelezettségeket jelentenek, és közvetlenül a többéves programok létezéséből és a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok elkülönítéséből erednek.

Megosztott irányítás

Megosztott irányítás

A költségvetés végrehajtásának egy módja. Megosztott irányítás esetén a költségvetés végrehajtásának egyes feladatait tagállamokhoz delegálják. Az uniós kiadások hozzávetőleg 80 %-a ezen irányítási mód alá tartozik.

Tradicionális saját források

Tradicionális saját források

Bevételt jelentenek az EU számára, és az EU tevékenységeit finanszírozó saját források részét képezik. A tradicionális saját források fogalmát a saját forrásokról szóló 609/2014/EU, Euratom rendelet határozza meg, és a tradicionális saját források vámokból és cukorilletékből állnak.

Átcsoportosítások (költségvetési sorok között)

Átcsoportosítások (költségvetési sorok között)

Az átcsoportosítások előirányzatoknak egyik költségvetési sorról a másikra való áthelyezését jelentik a pénzügyi év folyamán, és ezáltal kivételt képeznek az egyediség költségvetési elve alól. Az átcsoportosításokat azonban az Európai Unió működéséről szóló szerződés a költségvetési rendeletben foglalt feltételek mellett kifejezetten megengedi. A költségvetési rendelet az átcsoportosítások különböző típusait határozza meg attól függően, hogy költségvetési címek, alcímek, jogcímcsoportok vagy jogcímek közötti vagy azokon belüli átcsoportosításokról van-e szó, és ezekhez különböző szintű engedélyezésre van szükség.

---

(1)  2017. március 29-én az Egyesült Királyság hivatalos értesítést nyújtott be az EU-ból való kilépésre irányuló szándékáról, ezzel elindította az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikke szerinti kilépési folyamatot.

1

(2)  A szubszidiaritás elvének megfelelően az Unió csak akkor és annyiban jár el, amikor és amennyiben a tervezett intézkedés céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, így azok a tervezett intézkedés terjedelme vagy hatása miatt az Unió szintjén jobban megvalósíthatók. Az arányosság elvének megfelelően az Unió intézkedése sem tartalmilag, sem formailag nem terjedhet túl azon, ami a Szerződések célkitűzéseinek eléréséhez szükséges. Lásd az EUMSZ 5. cikkét.

2

(3)  Lásd az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményt, COM(2010) 2020 végleges, 2010. március 3.

3

Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája

(4)  Intézményközi megállapodás (2013. december 2.) az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról (HL C 373., 2013.12.20., 1. o.).

4

(5)  Például a belsőkontroll-normák a COSO 2013 belsőkontroll-elveken alapulnak.

5

(6)  Ennek eredményeképpen az „Európai Bizottság” fogalom egyrészt az intézményt – a biztosi testületet – jelenti, amely a Bizottság tagjaiból áll, másrészt a Bizottság szervezeti egységeinek főigazgatói (és egyéb igazgatási struktúrák, például a szolgálatok, a hivatalok és a végrehajtó ügynökségek vezetői) által irányított igazgatást.

6

(1)  Meg kell jegyezni, hogy a számadatok millió euróra való kerekítése miatt a következő táblázatok néhány pénzügyi adata pontatlannak tűnhet.

1

(2)  Az Európai Parlament által 2016. december 1-jén elfogadott költségvetés rendelkezése szerint az Unió rövid lejáratú kötelezettségeit a tagállamok által 2017-ben beszedendő vagy azoktól 2017-ben lehívandó saját forrásokból kell kifizetni. Továbbá a személyzeti szabályzat (a módosított, 1968. február 29-i 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelet) 83. cikkének megfelelően a tagállamok együttesen garantálják a nyugdíjkötelezettségeket.

2

(3)  Az előző év összegei a projektkötvény-kezdeményezéshez és a TEN-T projektek hitelgarancia-eszközéhez kapcsolódnak. Ezt a két eszközt 2016-ban egyesítették Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz néven.

3

Az előző év összegei a projektkötvény-kezdeményezéshez és a TEN-T projektek hitelgarancia-eszközéhez kapcsolódnak. Ezt a két eszközt 2016-ban egyesítették Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz néven.

(4)  Nem elszámolható összegek becslése és a tagállamoknak nyújtandó egyéb függőben lévő előlegek.

4

Nem elszámolható összegek becslése és a tagállamoknak nyújtandó egyéb függőben lévő előlegek.

(7)  „A többéves pénzügyi keret fejezeteihez nem hozzárendelt” oszlop a konszolidálásba bevont gazdálkodó egységek költségvetés-végrehajtását és konszolidációs kiszűrését, a költségvetésen kívüli műveleteket és a nem allokált programok csekély jelentőségű összegeit foglalja magában.

7

(5)  Az előző év összegei a projektkötvény-kezdeményezéshez és a TEN-T projektek hitelgarancia-eszközéhez kapcsolódnak. Ezt a két eszközt 2016-ban egyesítették Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz néven.

5

Az előző év összegei a projektkötvény-kezdeményezéshez és a TEN-T projektek hitelgarancia-eszközéhez kapcsolódnak. Ezt a két eszközt 2016-ban egyesítették Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz néven.

(8)  A pénzügyi támogatások keretében nyújtott back-to-back kölcsönök kivételével.

8

(9)  Értékesíthető pénzügyi eszközök (kivéve a tőkeinstrumentumokat és az egységesített alapot).

9

(10)  Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök.

10

(11)  Korrekciós koefficiens (kk) alkalmazásával

11

(12)  A távozást követő első három évre fizetik

12

(13)  Meg kell jegyezni, hogy a számadatok millió euróra való kerekítése miatt a következő táblázatok néhány pénzügyi adata pontatlannak tűnhet.

13

(14)  Az EU által vállalt kockázat teljes összegére céltartalékot képeztek.

14

(15)  Magában foglalja a TEN-T projektek hitelgarancia eszközének és a projektkötvény kezdeményezésnek az összefonódását.

15

(16)  Refinanszírozási ügyletek nélkül.

16

(17)  Elővigyázatossági pénzügyi támogatás nélkül.

17

(18)  További információk: az Európai Bizottság 2017. téli európai gazdasági előrejelzése.

18

(19)  A Bizottság határozata (2016. február 10.) a törökországi menekülteket támogató eszközről és a 2015. november 24-i C(2015) 9500 bizottsági határozat módosításáról (2016/C 60/03).

19

(20)  Lásd „A törökországi menekülteket támogató eszközről szóló első éves jelentés” című, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett bizottsági közleményt (COM(2017) 130 final, 2017.3.2.).

20

(21)  Meg kell jegyezni, hogy a számadatok millió euróra való kerekítése miatt a következő táblázatok néhány pénzügyi adata pontatlannak tűnhet.

21

(22)  Amelyből az EFTA eredménye 2016-ban 0 millió EUR-t, 2015-ben pedig (2) millió EUR-t tesz ki.

22

---

| 28.9.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 323/151 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 323/151

---

A SZÁMVEVŐSZÉK MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATA AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK – A FÜGGETLEN ELLENŐR JELENTÉSE

(2017/C 323/02)

Vélemény

| I. | A Számvevőszék a következőket ellenőrizte:






  a) | az Európai Uniónak a Bizottság által 2017. június 26-án jóváhagyott konszolidált beszámolója, amely a 2016. december 31-ével záruló pénzügyi évre vonatkozó konszolidált pénzügyi kimutatásokból (1) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (2) áll; |
| --- | --- | --- |

I.

A Számvevőszék a következőket ellenőrizte:

a)

az Európai Uniónak a Bizottság által 2017. június 26-án jóváhagyott konszolidált beszámolója, amely a 2016. december 31-ével záruló pénzügyi évre vonatkozó konszolidált pénzügyi kimutatásokból (1) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (2) áll;

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, az Európai Unióról működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke értelmében. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, az Európai Unióról működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke értelmében.

A beszámoló megbízhatósága

| Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról









  II. | Véleményünk szerint az Európai Uniónak (EU) a 2016. december 31-ével záruló évre vonatkozó konszolidált beszámolója minden lényeges szempontból híven, a költségvetési rendeletnek, valamint a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjainak megfelelően tükrözi az Unió 2016. december 31-i pénzügyi helyzetét, a tárgyévi gazdasági események eredményét, a pénzforgalmat és a nettó eszközállomány változásait. |
| --- | --- |

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

II.

Véleményünk szerint az Európai Uniónak (EU) a 2016. december 31-ével záruló évre vonatkozó konszolidált beszámolója minden lényeges szempontból híven, a költségvetési rendeletnek, valamint a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjainak megfelelően tükrözi az Unió 2016. december 31-i pénzügyi helyzetét, a tárgyévi gazdasági események eredményét, a pénzforgalmat és a nettó eszközállomány változásait.

A beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége

Bevételek

| Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló bevételek jogszerűségéről és szabályszerűségéről









  III. | Véleményünk szerint a 2016. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámoló alapjául szolgáló bevételek minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló bevételek jogszerűségéről és szabályszerűségéről

III.

Véleményünk szerint a 2016. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámoló alapjául szolgáló bevételek minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

Kifizetések

| Korlátozott vélemény a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről









  IV. | Véleményünk szerint – a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó korlátozott vélemény alapjáról szóló bekezdésben tárgyaltak hatásainak kivételével – a 2016. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámoló alapjául szolgáló kifizetések minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

Korlátozott vélemény a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről

IV.

Véleményünk szerint – a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó korlátozott vélemény alapjáról szóló bekezdésben tárgyaltak hatásainak kivételével – a 2016. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámoló alapjául szolgáló kifizetések minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

A vélemény alapja

| V. | Ellenőrzésünket az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai (ISA-k) és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai (ISSAI-k) szerint végezzük. E standardok alkalmazásában a Számvevőszék felelősségét jelentésünknek az ellenőr felelősségével foglalkozó része fejti ki részletesebben. A Nemzetközi Számviteli Etikai Standard Testület (IESBA) által kiadott hivatalos könyvvizsgálók etikai kódexének és az ellenőrzési munkánkra vonatkozó etikai előírásoknak megfelelően munkánkat függetlenül végezzük, és ezen előírásokkal és az IESBA etikai kódexszel összhangban egyéb etikai felelősségünket is teljesítettük. Meggyőződésünk, hogy a megszerzett könyvvizsgálati bizonyíték elégséges és megfelelő alapot nyújt véleményünk megadásához. |
| --- | --- |

V.

Ellenőrzésünket az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai (ISA-k) és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai (ISSAI-k) szerint végezzük. E standardok alkalmazásában a Számvevőszék felelősségét jelentésünknek az ellenőr felelősségével foglalkozó része fejti ki részletesebben. A Nemzetközi Számviteli Etikai Standard Testület (IESBA) által kiadott hivatalos könyvvizsgálók etikai kódexének és az ellenőrzési munkánkra vonatkozó etikai előírásoknak megfelelően munkánkat függetlenül végezzük, és ezen előírásokkal és az IESBA etikai kódexszel összhangban egyéb etikai felelősségünket is teljesítettük. Meggyőződésünk, hogy a megszerzett könyvvizsgálati bizonyíték elégséges és megfelelő alapot nyújt véleményünk megadásához.

A beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről alkotott korlátozott vélemény alapja

| VI. | A 2016-ban nyilvántartásba vett, költségtérítésen alapuló kiadásokat (3) lényeges hibaszint jellemzi. A költségtérítésen alapuló kifizetések általunk becsült hibaszintje4,8 %. Az általunk becsült általános hibaszint (3,1 %) még mindig meghaladja a lényegességi küszöböt, de nem általános érvényű. A jogosultságalapú kifizetéseket nem jellemzi lényeges hibaszint (4). Átfogó következtetésünket az uniós költségvetés éves irányítási és teljesítményjelentésében szereplő „kockázatosnak minősülő összegek” bizottsági elemzése is megerősíti. |
| --- | --- |

VI.

A 2016-ban nyilvántartásba vett, költségtérítésen alapuló kiadásokat (3) lényeges hibaszint jellemzi. A költségtérítésen alapuló kifizetések általunk becsült hibaszintje4,8 %. Az általunk becsült általános hibaszint (3,1 %) még mindig meghaladja a lényegességi küszöböt, de nem általános érvényű. A jogosultságalapú kifizetéseket nem jellemzi lényeges hibaszint (4). Átfogó következtetésünket az uniós költségvetés éves irányítási és teljesítményjelentésében szereplő „kockázatosnak minősülő összegek” bizottsági elemzése is megerősíti.

Fontosabb ellenőrzési témák

| VII. | A fontosabb ellenőrzési témák azok, amelyek szakmai megítélésünk szerint a tárgyidőszak konszolidált beszámolójának ellenőrzésében a legjelentősebbek voltak. Ezekkel a témákkal foglalkoztunk a konszolidált beszámolók egésze ellenőrzésének összefüggésében és a róluk szóló vélemény kialakításakor, de azokról külön nem adunk véleményt. |
| --- | --- |

VII.

A fontosabb ellenőrzési témák azok, amelyek szakmai megítélésünk szerint a tárgyidőszak konszolidált beszámolójának ellenőrzésében a legjelentősebbek voltak. Ezekkel a témákkal foglalkoztunk a konszolidált beszámolók egésze ellenőrzésének összefüggésében és a róluk szóló vélemény kialakításakor, de azokról külön nem adunk véleményt.

Megvizsgáltunk egy, a beszámolóban szereplő, nyugdíjakra képzett céltartalékot, illetve más munkavállalói juttatásokat

| VIII. | Az Unió mérlegében 2016 végén 67,2 milliárd euró összegű nyugdíj és más munkavállalói juttatás szerepelt. Ez az egyik legjelentősebb összegű kötelezettségvállalás a mérlegben: a 2016-os év összesen 234,8 milliárd euró összegű kötelezettségvállalásainak közel a harmadát teszi ki. |
| --- | --- |

VIII.

Az Unió mérlegében 2016 végén 67,2 milliárd euró összegű nyugdíj és más munkavállalói juttatás szerepelt. Ez az egyik legjelentősebb összegű kötelezettségvállalás a mérlegben: a 2016-os év összesen 234,8 milliárd euró összegű kötelezettségvállalásainak közel a harmadát teszi ki.

| IX. | A nyugdíjakra képzett céltartalék és az egyéb munkavállalói juttatások legnagyobb része (58,7 milliárd euró) az Európai Unió tisztviselőire és egyéb alkalmazottaira vonatkozó nyugdíjrendszerhez (PSEO) kapcsolódik. A nyugdíjfizetési kötelezettség az Európai Közösségek tisztviselői személyzeti szabályzatának (a „személyzeti szabályzat”) 83. cikke és az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 4. cikkének (3) bekezdése által biztosított „meghatározott juttatást” fedezi. A beszámolóban szereplő kötelezettség annak az összegnek felel meg, amelyet a meglévő öregséginyugdíj-fizetési kötelezettségek teljesítésére szolgáló nyugdíjalapba kellett volna befizetni, amennyiben létrehoztak volna ilyen alapot (5). Ez az összeg az öregségi nyugdíjakon kívül az uniós tisztviselők rokkantsági, özvegyi és árvasági nyugdíjait is fedezi. A személyzeti szabályzat 83. cikke értelmében a nyugdíjjárulékokat az Unió költségvetésére terhelik, továbbá a tagállamok együttesen garantálják a járulékok kifizetését, és a járulékok finanszírozásával kapcsolatos költségekhez egyharmad arányban a tisztviselők is hozzájárulnak. |
| --- | --- |

IX.

A nyugdíjakra képzett céltartalék és az egyéb munkavállalói juttatások legnagyobb része (58,7 milliárd euró) az Európai Unió tisztviselőire és egyéb alkalmazottaira vonatkozó nyugdíjrendszerhez (PSEO) kapcsolódik. A nyugdíjfizetési kötelezettség az Európai Közösségek tisztviselői személyzeti szabályzatának (a „személyzeti szabályzat”) 83. cikke és az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 4. cikkének (3) bekezdése által biztosított „meghatározott juttatást” fedezi. A beszámolóban szereplő kötelezettség annak az összegnek felel meg, amelyet a meglévő öregséginyugdíj-fizetési kötelezettségek teljesítésére szolgáló nyugdíjalapba kellett volna befizetni, amennyiben létrehoztak volna ilyen alapot (5). Ez az összeg az öregségi nyugdíjakon kívül az uniós tisztviselők rokkantsági, özvegyi és árvasági nyugdíjait is fedezi. A személyzeti szabályzat 83. cikke értelmében a nyugdíjjárulékokat az Unió költségvetésére terhelik, továbbá a tagállamok együttesen garantálják a járulékok kifizetését, és a járulékok finanszírozásával kapcsolatos költségekhez egyharmad arányban a tisztviselők is hozzájárulnak.

| X. | A PSEO az Európai Unió köztisztviselőinek kötelező foglalkoztatói nyugdíjrendszere, amelynek keretében a jövőbeni nyugdíjakat az alkalmazottaktól és az őket foglalkoztató intézményektől és szervektől származó hozzájárulásból finanszírozzák. A rendszer úgy lett kialakítva, hogy a hozzájárulás mértékének és a nyugdíjkorhatárnak a kiigazításai révén alapértelmezett legyen a biztosításmatematikai mérleg. Az Eurostat által éves rendszerességgel elvégzett számítás biztosításmatematikai jellegének alapja a nyugdíjköltségek hosszú távú előrejelzésének kiszámításához használt paraméterek száma és sokfélesége. |
| --- | --- |

X.

A PSEO az Európai Unió köztisztviselőinek kötelező foglalkoztatói nyugdíjrendszere, amelynek keretében a jövőbeni nyugdíjakat az alkalmazottaktól és az őket foglalkoztató intézményektől és szervektől származó hozzájárulásból finanszírozzák. A rendszer úgy lett kialakítva, hogy a hozzájárulás mértékének és a nyugdíjkorhatárnak a kiigazításai révén alapértelmezett legyen a biztosításmatematikai mérleg. Az Eurostat által éves rendszerességgel elvégzett számítás biztosításmatematikai jellegének alapja a nyugdíjköltségek hosszú távú előrejelzésének kiszámításához használt paraméterek száma és sokfélesége.

| XI. | Ellenőrzésünk keretében megvizsgáltuk a biztosításmatematikai feltevéseket és a nyugdíjakra képzett céltartalék annak alapján végzett értékelését. Ellenőriztük a számszerű adatokat, a biztosításmatematikai paramétereket, a céltartalék kiszámítását, valamint azoknak a konszolidált mérlegben való bemutatását és a konszolidált pénzügyi kimutatásokhoz fűzött megjegyzéseket. A céltartalék valós értékére irányuló ellenőrzésünk során hiányosságokat és pontatlanságokat állapítottunk meg a mögöttes elsődleges adatbázisban, ez azonban nincs lényeges hatással az Unió konszolidált beszámolójára. A Bizottság a konszolidált pénzügyi kimutatásokhoz fűzött 2.9. megjegyzés tanúsága szerint további lépéseket tesz majd a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek kiszámításához használt folyamatok megbízhatóbbá tétele érdekében, amit mi is figyelemmel fogunk kísérni. |
| --- | --- |

XI.

Ellenőrzésünk keretében megvizsgáltuk a biztosításmatematikai feltevéseket és a nyugdíjakra képzett céltartalék annak alapján végzett értékelését. Ellenőriztük a számszerű adatokat, a biztosításmatematikai paramétereket, a céltartalék kiszámítását, valamint azoknak a konszolidált mérlegben való bemutatását és a konszolidált pénzügyi kimutatásokhoz fűzött megjegyzéseket. A céltartalék valós értékére irányuló ellenőrzésünk során hiányosságokat és pontatlanságokat állapítottunk meg a mögöttes elsődleges adatbázisban, ez azonban nincs lényeges hatással az Unió konszolidált beszámolójára. A Bizottság a konszolidált pénzügyi kimutatásokhoz fűzött 2.9. megjegyzés tanúsága szerint további lépéseket tesz majd a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek kiszámításához használt folyamatok megbízhatóbbá tétele érdekében, amit mi is figyelemmel fogunk kísérni.

Értékeltük a beszámolóban bemutatott elhatárolt kiadásokat

| XII. 2016. | év végén a kedvezményezetteknek járó, felmerült, de a Bizottsághoz még be nem jelentett támogatható kiadások összege a Bizottság becslése szerint 102 milliárd euró volt (2015. év végén: 106 milliárd euró). A Bizottság ezeket elhatárolt költségként szerepeltette. |
| --- | --- |

XII. 2016.

év végén a kedvezményezetteknek járó, felmerült, de a Bizottsághoz még be nem jelentett támogatható kiadások összege a Bizottság becslése szerint 102 milliárd euró volt (2015. év végén: 106 milliárd euró). A Bizottság ezeket elhatárolt költségként szerepeltette.

| XIII. | Megvizsgáltuk a főbb főigazgatóságok által az év végi becslésekhez alkalmazott módszertanokat és kontrollrendszereket. Mintákat vettünk számlákból és előfinanszírozásokból, és megvizsgáltuk ezeket az elemeket, hogy értékeljük annak kockázatát, hogy az elhatárolt kiadásokat hibásan állapították meg. További magyarázatokat kértünk a Bizottság számviteli szolgálataitól az általánosan alkalmazott módszerekről, és különösen a 2014–2020-as programozási időszakra nézve a kohézió területén alkalmazott új módszerről. |
| --- | --- |

XIII.

Megvizsgáltuk a főbb főigazgatóságok által az év végi becslésekhez alkalmazott módszertanokat és kontrollrendszereket. Mintákat vettünk számlákból és előfinanszírozásokból, és megvizsgáltuk ezeket az elemeket, hogy értékeljük annak kockázatát, hogy az elhatárolt kiadásokat hibásan állapították meg. További magyarázatokat kértünk a Bizottság számviteli szolgálataitól az általánosan alkalmazott módszerekről, és különösen a 2014–2020-as programozási időszakra nézve a kohézió területén alkalmazott új módszerről.

| XIV. | Elvégzett munkánk alapján megállapíthatjuk, hogy a főbb főigazgatóságok esetében az elhatárolt kiadások konszolidált mérlegben szereplő teljes becsült összege valós. Néhány kisebb főigazgatóság esetében azonban rendszerszintű hiányosságokat állapítottunk meg az év végi könyvelési tételekkel kapcsolatban. E tekintetben a Bizottság cselekvési tervet dolgozott ki. |
| --- | --- |

XIV.

Elvégzett munkánk alapján megállapíthatjuk, hogy a főbb főigazgatóságok esetében az elhatárolt kiadások konszolidált mérlegben szereplő teljes becsült összege valós. Néhány kisebb főigazgatóság esetében azonban rendszerszintű hiányosságokat állapítottunk meg az év végi könyvelési tételekkel kapcsolatban. E tekintetben a Bizottság cselekvési tervet dolgozott ki.

Igyekeztünk további információkat szerezni a Bizottságtól a megosztott irányítású pénzügyi eszközök értékelésének alátámasztására

| XV. | A tagállami hatóságok a Bizottságtól előlegként kapott finanszírozás egy részét kölcsönöket, tőkebefektetéseket vagy garanciákat nyújtó pénzügyi eszközökbe utalják át. |
| --- | --- |

XV.

A tagállami hatóságok a Bizottságtól előlegként kapott finanszírozás egy részét kölcsönöket, tőkebefektetéseket vagy garanciákat nyújtó pénzügyi eszközökbe utalják át.

| XVI. | A 2007–2013-as többéves pénzügyi keretben (TPK) az uniós jog nem írta elő ezeknek a hatóságoknak, hogy a beszámoló elkészítéséhez rendszeresen számoljanak be az ezen eszközökben tartott összegekről. A Bizottság ezért a legfrissebb rendelkezésre álló (ebben az esetben a 2015. év végi) jelentés alapján becslést készített ezeknek az előlegeknek a felhasználásáról, feltételezve, hogy a forrásokat teljes mértékben és a működési időszak során (eredetileg 2015. december 31-ig, majd ezt 2017. március 31-ig meghosszabbítva) egyenletesen használják fel. Megjegyezzük, hogy noha véleményünk szerint 2016-ban a pénzügyi eszközök felhasználása kívül esik a támogathatósági időszakon (lásd: jelentésünk 6. fejezetének 6.20. és 6.21. bekezdése), a Bizottság nem törekszik ezen összegek visszafizettetésére. A mérlegben szereplő adatok és a konszolidált pénzügyi kimutatásokhoz fűzött 2.5. megjegyzés szintén a Bizottság ezen álláspontját tükrözik. |
| --- | --- |

XVI.

A 2007–2013-as többéves pénzügyi keretben (TPK) az uniós jog nem írta elő ezeknek a hatóságoknak, hogy a beszámoló elkészítéséhez rendszeresen számoljanak be az ezen eszközökben tartott összegekről. A Bizottság ezért a legfrissebb rendelkezésre álló (ebben az esetben a 2015. év végi) jelentés alapján becslést készített ezeknek az előlegeknek a felhasználásáról, feltételezve, hogy a forrásokat teljes mértékben és a működési időszak során (eredetileg 2015. december 31-ig, majd ezt 2017. március 31-ig meghosszabbítva) egyenletesen használják fel. Megjegyezzük, hogy noha véleményünk szerint 2016-ban a pénzügyi eszközök felhasználása kívül esik a támogathatósági időszakon (lásd: jelentésünk 6. fejezetének 6.20. és 6.21. bekezdése), a Bizottság nem törekszik ezen összegek visszafizettetésére. A mérlegben szereplő adatok és a konszolidált pénzügyi kimutatásokhoz fűzött 2.5. megjegyzés szintén a Bizottság ezen álláspontját tükrözik.

| XVII. | A 2014–2020-as TPK esetében a hatóságoknak minden költségnyilatkozatban meg kell adniuk a pénzügyi eszközökbe fizetett előlegekre, majd ezekből a végső kedvezményezetteknek folyósított összegekre vonatkozó adatokat. Ezen adatok alapján számítják ki a becsült összeget, amelyet a legutóbbi beérkezett költségnyilatkozat és az év vége közötti időszakra szerepeltetnek a beszámolóban. |
| --- | --- |

XVII.

A 2014–2020-as TPK esetében a hatóságoknak minden költségnyilatkozatban meg kell adniuk a pénzügyi eszközökbe fizetett előlegekre, majd ezekből a végső kedvezményezetteknek folyósított összegekre vonatkozó adatokat. Ezen adatok alapján számítják ki a becsült összeget, amelyet a legutóbbi beérkezett költségnyilatkozat és az év vége közötti időszakra szerepeltetnek a beszámolóban.

| XVIII. | A vonatkozó előfinanszírozás szerepeltetésére vonatkozó eljárás vizsgálata után úgy véljük, hogy a mérlegben szereplő összeg valós. |
| --- | --- |

XVIII.

A vonatkozó előfinanszírozás szerepeltetésére vonatkozó eljárás vizsgálata után úgy véljük, hogy a mérlegben szereplő összeg valós.

Egyéb

| XIX. | Az egyéb információkért a vezetőség felel. Az egyéb információkhoz tartozik a „Pénzügyi kimutatások tárgyalása és elemzése”, azonban a konszolidált beszámoló és az ellenőrünk által arról készített jelentés nem képezi ezek részét. A konszolidált beszámolóról szóló véleményünk nem vonatkozik az egyéb információkra, ezekre vonatkozóan nem fogalmazunk meg bizonyossági következtetést. A konszolidált beszámolóra irányuló ellenőrzésünkkel összefüggésben feladatunk az egyéb információk elolvasása is, és eközben annak a megállapítása, hogy az egyéb információk lényeges eltérést mutatnak-e a konszolidált beszámolóhoz vagy az ellenőrzés során szerzett ismereteinkhez képest, illetve egyéb módon úgy tűnik-e, hogy lényeges hibát tartalmaznak. Ha az általunk végzett munka alapján megállapítjuk, hogy az egyéb információk lényeges hibás állítást tartalmaznak, arról kötelesek vagyunk beszámolni. E tekintetben jelen esetben nincs jelentésbe foglalható információ. |
| --- | --- |

XIX.

Az egyéb információkért a vezetőség felel. Az egyéb információkhoz tartozik a „Pénzügyi kimutatások tárgyalása és elemzése”, azonban a konszolidált beszámoló és az ellenőrünk által arról készített jelentés nem képezi ezek részét. A konszolidált beszámolóról szóló véleményünk nem vonatkozik az egyéb információkra, ezekre vonatkozóan nem fogalmazunk meg bizonyossági következtetést. A konszolidált beszámolóra irányuló ellenőrzésünkkel összefüggésben feladatunk az egyéb információk elolvasása is, és eközben annak a megállapítása, hogy az egyéb információk lényeges eltérést mutatnak-e a konszolidált beszámolóhoz vagy az ellenőrzés során szerzett ismereteinkhez képest, illetve egyéb módon úgy tűnik-e, hogy lényeges hibát tartalmaznak. Ha az általunk végzett munka alapján megállapítjuk, hogy az egyéb információk lényeges hibás állítást tartalmaznak, arról kötelesek vagyunk beszámolni. E tekintetben jelen esetben nincs jelentésbe foglalható információ.

A vezetőség felelőssége

| XX. | Az EUMSZ 310–325. cikke és a költségvetési rendelet értelmében a vezetőség felel az Európai Unió konszolidált beszámolójának a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjainak megfelelő elkészítéséért és bemutatásáért, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért. Ez a felelősség magában foglalja az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítását, megvalósítását és fenntartását. A vezetőség felelős továbbá annak biztosításáért, hogy a pénzügyi kimutatásokban szereplő tevékenységek, pénzügyi műveletek és információk megfeleljenek az őket szabályozó hatóságok előírásainak. Az Európai Unió beszámolójának alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért a végső felelősséget a Bizottság viseli (az EUMSZ 317. cikke). |
| --- | --- |

XX.

Az EUMSZ 310–325. cikke és a költségvetési rendelet értelmében a vezetőség felel az Európai Unió konszolidált beszámolójának a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjainak megfelelő elkészítéséért és bemutatásáért, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért. Ez a felelősség magában foglalja az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítását, megvalósítását és fenntartását. A vezetőség felelős továbbá annak biztosításáért, hogy a pénzügyi kimutatásokban szereplő tevékenységek, pénzügyi műveletek és információk megfeleljenek az őket szabályozó hatóságok előírásainak. Az Európai Unió beszámolójának alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért a végső felelősséget a Bizottság viseli (az EUMSZ 317. cikke).

| XXI. | A konszolidált beszámoló elkészítésekor a vezetőség felelőssége annak felmérése, hogy az Unió képes-e tevékenységének folytatására, adott esetben a tevékenység folytatását érintő ügyek közzététele, valamint a tevékenység folytatásának feltételezése, kivéve, ha a vezetőségnek szándékában áll megszüntetni az intézményt vagy beszüntetni a működését, vagy amikor nem áll előtte ezen kívül más reális lehetőség. |
| --- | --- |

XXI.

A konszolidált beszámoló elkészítésekor a vezetőség felelőssége annak felmérése, hogy az Unió képes-e tevékenységének folytatására, adott esetben a tevékenység folytatását érintő ügyek közzététele, valamint a tevékenység folytatásának feltételezése, kivéve, ha a vezetőségnek szándékában áll megszüntetni az intézményt vagy beszüntetni a működését, vagy amikor nem áll előtte ezen kívül más reális lehetőség.

| XXII. | A Bizottság felelős az Unió pénzügyi beszámolási folyamatának felügyeletéért. |
| --- | --- |

XXII.

A Bizottság felelős az Unió pénzügyi beszámolási folyamatának felügyeletéért.

Az ellenőrnek a konszolidált beszámoló és az annak alapjául szolgáló tranzakciók vizsgálatával kapcsolatos felelőssége

| XXIII. | Célunk, hogy észszerű bizonyosságot szerezzünk arról, hogy az Európai Unió konszolidált beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek, valamint hogy ellenőrzésünk alapján megbízhatósági nyilatkozatot nyújtsunk be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a beszámoló megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. Az észszerű bizonyosság a bizonyosság magas szintjének felel meg ugyan, de nem garancia arra, hogy az ellenőrzés kiszűri az esetlegesen fennálló lényeges hibát vagy lényeges meg nem felelést. Ezek eredhetnek csalásból vagy tévedésből, és akkor tekintendők lényegesnek, ha észszerűen feltételezhető, hogy külön-külön vagy együttesen befolyásolják a felhasználóknak az e konszolidált beszámoló alapján hozott gazdasági döntéseit. |
| --- | --- |

XXIII.

Célunk, hogy észszerű bizonyosságot szerezzünk arról, hogy az Európai Unió konszolidált beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek, valamint hogy ellenőrzésünk alapján megbízhatósági nyilatkozatot nyújtsunk be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a beszámoló megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. Az észszerű bizonyosság a bizonyosság magas szintjének felel meg ugyan, de nem garancia arra, hogy az ellenőrzés kiszűri az esetlegesen fennálló lényeges hibát vagy lényeges meg nem felelést. Ezek eredhetnek csalásból vagy tévedésből, és akkor tekintendők lényegesnek, ha észszerűen feltételezhető, hogy külön-külön vagy együttesen befolyásolják a felhasználóknak az e konszolidált beszámoló alapján hozott gazdasági döntéseit.

| XXIV. | A bevételek tekintetében a releváns makrogazdasági összesítő adatok jelentik a hozzáadottérték-adón és a bruttó nemzeti jövedelmen (GNI) alapuló saját források számvevőszéki ellenőrzésének kiindulópontját és e források kiszámításának alapját. Az ellenőrzés megvizsgálja, hogy a Bizottság milyen rendszereket alkalmaz az adatok feldolgozására a tagállami hozzájárulások beérkezéséig, illetve az adatoknak a konszolidált beszámolóba való bekerüléséig. A hagyományos saját források esetében a vámhatóságok számláit és a vámkötelezettségek mozgását vizsgáljuk egészen addig, amíg az összegek beérkeznek a Bizottsághoz és megjelennek a könyvelésben. |
| --- | --- |

XXIV.

A bevételek tekintetében a releváns makrogazdasági összesítő adatok jelentik a hozzáadottérték-adón és a bruttó nemzeti jövedelmen (GNI) alapuló saját források számvevőszéki ellenőrzésének kiindulópontját és e források kiszámításának alapját. Az ellenőrzés megvizsgálja, hogy a Bizottság milyen rendszereket alkalmaz az adatok feldolgozására a tagállami hozzájárulások beérkezéséig, illetve az adatoknak a konszolidált beszámolóba való bekerüléséig. A hagyományos saját források esetében a vámhatóságok számláit és a vámkötelezettségek mozgását vizsgáljuk egészen addig, amíg az összegek beérkeznek a Bizottsághoz és megjelennek a könyvelésben.

| XXV. | A kiadások tekintetében akkor vizsgáljuk meg a kifizetéseket, miután a kiadás felmerült, azt lekönyvelték és elfogadták. Ez a vizsgálat minden kifizetési kategóriára kiterjed (az eszközök beszerzését szolgáló kifizetésekre is), és az előlegfizetésektől eltekintve azon a ponton történik, ahol a kifizetést teljesítik. Az előlegek megvizsgálása akkor történik, amikor a pénzeszközök címzettje igazolást ad a pénzeszközök helyes felhasználásáról, és az intézmény vagy szerv az előlegfizetés elszámolásával – a tárgyévben vagy később – elfogadja az igazolást. |
| --- | --- |

XXV.

A kiadások tekintetében akkor vizsgáljuk meg a kifizetéseket, miután a kiadás felmerült, azt lekönyvelték és elfogadták. Ez a vizsgálat minden kifizetési kategóriára kiterjed (az eszközök beszerzését szolgáló kifizetésekre is), és az előlegfizetésektől eltekintve azon a ponton történik, ahol a kifizetést teljesítik. Az előlegek megvizsgálása akkor történik, amikor a pénzeszközök címzettje igazolást ad a pénzeszközök helyes felhasználásáról, és az intézmény vagy szerv az előlegfizetés elszámolásával – a tárgyévben vagy később – elfogadja az igazolást.

| XXVI. | Az ellenőrzés részeként, az ISA és az ISSAI szabványok alapján, szakmai megítélésünk szerint és szakmai szkepticizmussal járunk el az ellenőrzés egésze során. Ezenkívül:






  — | Azonosítjuk és elemezzük annak kockázatát, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a konszolidált beszámolóban, illetve az Unió jogszabályi keretének való lényeges meg nem felelés az alapul szolgáló tranzakciókban, az említett kockázatokra reagáló ellenőrzési eljárásokat tervezünk és végzünk el, továbbá olyan ellenőrzési bizonyítékot szerzünk, amely elégséges és megfelelő alapot nyújt véleményünk megadásához. Annak a kockázata, hogy egy csalásból eredő lényeges hibára vagy lényeges meg nem felelésre nem derül fény, nagyobb annak a kockázatánál, hogy a hibából eredő lényeges hibára vagy lényeges meg nem felelésre nem derül fény, mivel a csalás magában foglalhatja az összejátszást, a hamisítást, a szándékos mulasztást, a hamis nyilatkozattételt, illetve a belső kontroll felülbírálását. |
| --- | --- | --- |

XXVI.

Az ellenőrzés részeként, az ISA és az ISSAI szabványok alapján, szakmai megítélésünk szerint és szakmai szkepticizmussal járunk el az ellenőrzés egésze során. Ezenkívül:

—

Azonosítjuk és elemezzük annak kockázatát, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a konszolidált beszámolóban, illetve az Unió jogszabályi keretének való lényeges meg nem felelés az alapul szolgáló tranzakciókban, az említett kockázatokra reagáló ellenőrzési eljárásokat tervezünk és végzünk el, továbbá olyan ellenőrzési bizonyítékot szerzünk, amely elégséges és megfelelő alapot nyújt véleményünk megadásához. Annak a kockázata, hogy egy csalásból eredő lényeges hibára vagy lényeges meg nem felelésre nem derül fény, nagyobb annak a kockázatánál, hogy a hibából eredő lényeges hibára vagy lényeges meg nem felelésre nem derül fény, mivel a csalás magában foglalhatja az összejátszást, a hamisítást, a szándékos mulasztást, a hamis nyilatkozattételt, illetve a belső kontroll felülbírálását.

| — | Megismerjük az ellenőrzés szempontjából releváns belső kontrollokat: ezzel célunk a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése, nem pedig a belső kontroll eredményességével kapcsolatos vélemény kialakítása. |
| --- | --- |

—

Megismerjük az ellenőrzés szempontjából releváns belső kontrollokat: ezzel célunk a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése, nem pedig a belső kontroll eredményességével kapcsolatos vélemény kialakítása.

| — | Felmérjük, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e és a vezetőség számviteli becslései, illetve az általa közölt adatok észszerűek-e. |
| --- | --- |

—

Felmérjük, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e és a vezetőség számviteli becslései, illetve az általa közölt adatok észszerűek-e.

| — | Megállapítjuk, hogy megfelelő-e a vezetőség részéről a tevékenység folytatásának feltételezése, valamint hogy a kapott bizonyítékok alapján olyan lényeges bizonytalanság áll-e fenn egyes eseményekkel vagy körülményekkel kapcsolatban, amely súlyos kétségeket ébreszt azt illetően, hogy az intézmény képes-e tevékenységének folytatására. Ha lényeges bizonytalanság fennállását állapítjuk meg, akkor ellenőri jelentésünkben fel kell hívnunk a figyelmet a konszolidált beszámolóban szereplő, ezzel kapcsolatosan közölt adatokra, vagy amennyiben a közölt adatok nem megfelelőek, módosítanunk kell véleményünket. Következtetéseink az ellenőri jelentésünk elkészültének napjáig kapott ellenőrzési bizonyítékokon alapulnak. A jövőben bekövetkező események, illetve körülmények következtében azonban az intézmény felhagyhat tevékenysége folytatásával. |
| --- | --- |

—

Megállapítjuk, hogy megfelelő-e a vezetőség részéről a tevékenység folytatásának feltételezése, valamint hogy a kapott bizonyítékok alapján olyan lényeges bizonytalanság áll-e fenn egyes eseményekkel vagy körülményekkel kapcsolatban, amely súlyos kétségeket ébreszt azt illetően, hogy az intézmény képes-e tevékenységének folytatására. Ha lényeges bizonytalanság fennállását állapítjuk meg, akkor ellenőri jelentésünkben fel kell hívnunk a figyelmet a konszolidált beszámolóban szereplő, ezzel kapcsolatosan közölt adatokra, vagy amennyiben a közölt adatok nem megfelelőek, módosítanunk kell véleményünket. Következtetéseink az ellenőri jelentésünk elkészültének napjáig kapott ellenőrzési bizonyítékokon alapulnak. A jövőben bekövetkező események, illetve körülmények következtében azonban az intézmény felhagyhat tevékenysége folytatásával.

| — | Értékeljük a konszolidált beszámoló általános bemutatását, felépítését és tartalmát, beleértve a közölt adatokat, valamint azt is, hogy a konszolidált beszámoló úgy mutatja-e be az alapjául szolgáló tranzakciókat és eseményeket, ahogy az a valós bemutatáshoz szükséges. |
| --- | --- |

—

Értékeljük a konszolidált beszámoló általános bemutatását, felépítését és tartalmát, beleértve a közölt adatokat, valamint azt is, hogy a konszolidált beszámoló úgy mutatja-e be az alapjául szolgáló tranzakciókat és eseményeket, ahogy az a valós bemutatáshoz szükséges.

| — | Ahhoz, hogy véleményt alakítsunk ki a konszolidált beszámolóról és az alapjául szolgáló tranzakciókról, elegendő és megfelelő ellenőrzési bizonyítékot szerzünk az Európai Unió konszolidációs körébe tartozó intézmények pénzügyi információi tekintetében. Az ellenőrzés irányításáért, felügyeletéért és elvégzéséért a Számvevőszék vállalja a felelősséget. A Számvevőszék ellenőri véleményéért kizárólag a Számvevőszék felel. |
| --- | --- |

—

Ahhoz, hogy véleményt alakítsunk ki a konszolidált beszámolóról és az alapjául szolgáló tranzakciókról, elegendő és megfelelő ellenőrzési bizonyítékot szerzünk az Európai Unió konszolidációs körébe tartozó intézmények pénzügyi információi tekintetében. Az ellenőrzés irányításáért, felügyeletéért és elvégzéséért a Számvevőszék vállalja a felelősséget. A Számvevőszék ellenőri véleményéért kizárólag a Számvevőszék felel.

| XXVII. | A vezetőséggel közöljük többek között az ellenőrzés tervezett hatókörét, ütemezését és a jelentősebb ellenőrzési megállapításokat, beleértve az ellenőrzésünk során a belső kontrollrendszerben megállapított jelentős hiányosságokat is. |
| --- | --- |

XXVII.

A vezetőséggel közöljük többek között az ellenőrzés tervezett hatókörét, ütemezését és a jelentősebb ellenőrzési megállapításokat, beleértve az ellenőrzésünk során a belső kontrollrendszerben megállapított jelentős hiányosságokat is.

| XXVIII. | A Bizottsággal és más ellenőrzött intézményekkel közölt témákból meghatározzuk, hogy melyek voltak a tárgyidőszak konszolidált beszámolójának ellenőrzése során a legnagyobb jelentőségűek, amelyek ezért fontosabb ellenőrzési témáknak minősülnek. Ezek a témák ellenőri jelentésünkben bemutatásra kerülnek, kivéve, ha törvény vagy rendelet kizárja azok nyilvános közzétételét vagy ha – rendkívül ritka esetben – egy adott téma jelentésünkben való közzétételének eltekintéséről döntünk, mert észszerűen elvárható, hogy ennek negatív hatásai nagyobbak lesznek, mint a közlésből származó közérdekű haszon. |
| --- | --- |

XXVIII.

A Bizottsággal és más ellenőrzött intézményekkel közölt témákból meghatározzuk, hogy melyek voltak a tárgyidőszak konszolidált beszámolójának ellenőrzése során a legnagyobb jelentőségűek, amelyek ezért fontosabb ellenőrzési témáknak minősülnek. Ezek a témák ellenőri jelentésünkben bemutatásra kerülnek, kivéve, ha törvény vagy rendelet kizárja azok nyilvános közzétételét vagy ha – rendkívül ritka esetben – egy adott téma jelentésünkben való közzétételének eltekintéséről döntünk, mert észszerűen elvárható, hogy ennek negatív hatásai nagyobbak lesznek, mint a közlésből származó közérdekű haszon.

2017. július 13.

Klaus-Heiner LEHNE

elnök

Európai Számvevőszék

12, rue Alcide De Gasperi, Luxembourg, LUXEMBURG

---

(1)  A konszolidált pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: mérleg, eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és további magyarázatok (beleértve a szegmensenkénti jelentéseket).

1

(2)  A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések részét képezik a magyarázatok is.

2

(3)  66,0 milliárd euró. További információk 2016-os éves jelentésünk 1.10. bekezdésében olvashatók.

3

(4)  63,3 milliárd euró. További információk 2016-os éves jelentésünk 1.11. bekezdésében olvashatók.

4

(5)  Lásd: 25. Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standard (IPSAS) – Munkavállalói juttatások. A PSEO esetében a meghatározott juttatási kötelem azon várható jövőbeni kifizetések jelenértékének felel meg, amelyeket az Uniónak folyósítania kell ahhoz, hogy eleget tegyen a munkavállalók tárgyidőszaki és megelőző időszaki szolgálatával kapcsolatos nyugdíjfizetési kötelezettségeinek.

5

---