# Euroopa Liidu C 316/22.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 316 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 60. Aastakäik22. september 2017 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 316

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

60. Aastakäik22. september 2017

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  2015–2016 ISTUNGJÄRK7.– 10. septembri 2015. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud
  ELT C 387, 20.10.2016 .VASTUVÕETUD TEKSTID16.– 17. septembri 2015. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud
  ELT C 397, 27.10.2016 .VASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  2015–2016 ISTUNGJÄRK7.– 10. septembri 2015. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud
  ELT C 387, 20.10.2016 .VASTUVÕETUD TEKSTID16.– 17. septembri 2015. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud
  ELT C 397, 27.10.2016 .VASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

Istungjärgu protokoll on avaldatud

ELT C 387, 20.10.2016

Istungjärgu protokoll on avaldatud

ELT C 397, 27.10.2016

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 8. september 2015 |
| 2017/C 316/01 | Euroopa Parlamendi 8. septembri 2015. aasta resolutsioon põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus (2013–2014) (2014/2254(INI)) | 2 |
| 2017/C 316/02 | Euroopa Parlamendi 8. septembri 2015. aasta resolutsioon volinikukandidaatide kuulamise menetluste ja tavade kohta ning 2014. aasta kuulamistest tehtud järelduste kohta (2015/2040(INI)) | 37 |
| 2017/C 316/03 | Euroopa Parlamendi 8. septembri 2015. aasta resolutsioon inimõiguste ja tehnoloogia ning sekkumis- ja jälgimissüsteemide mõju kohta inimõigustele kolmandates riikides (2014/2232(INI)) | 40 |
| 2017/C 316/04 | Euroopa Parlamendi 8. septembri 2015. aasta resolutsioon Euroopa Liidu finantshuvide kaitse ja ühise põllumajanduspoliitika tulemustepõhiste kontrollimehhanismide väljatöötamise kohta (2014/2234(INI)) | 51 |
| 2017/C 316/05 | Euroopa Parlamendi 8. septembri 2015. aasta resolutsioon pereettevõtete kohta Euroopas (2014/2210(INI)) | 57 |
| 2017/C 316/06 | Euroopa Parlamendi 8. septembri 2015. aasta resolutsioon teadusuuringute ja innovatsiooni potentsiaali vabastamise kohta meremajanduses töökohtade ja majanduskasvu loomise eesmärgil (2014/2240(INI)) | 64 |
| 2017/C 316/07 | Euroopa Parlamendi 8. septembri 2015. aasta resolutsioon noorte ettevõtluse edendamise kohta hariduse ja koolituse kaudu (2015/2006(INI)) | 76 |
| 2017/C 316/08 | Euroopa Parlamendi 8. septembri 2015. aasta resolutsioon Euroopa kultuuripärandi ühtse lähenemisviisi väljatöötamise kohta (2014/2149(INI)) | 88 |
| 2017/C 316/09 | Euroopa Parlamendi 8. septembri 2015. aasta resolutsioon Euroopa kodanikualgatuse Right2Water järelmeetmete kohta (2014/2239(INI)) | 99 |
| | Kolmapäev, 9. september 2015 |
| 2017/C 316/10 | Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta muu kui seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu protokolli sõlmimiseks, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (11667/2012 – C8-0278/2014 – 2012/0134(NLE) – 2015/2119(INI)) | 114 |
| 2017/C 316/11 | Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta muu kui seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu seoses Euroopa Liidu ja Cabo Verde Vabariigi vahelise protokolli allkirjastamisega, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ning Cabo Verde Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (15848/2014 – C8-0003/2015 – 2014/0329(NLE) – 2015/2100(INI)) | 118 |
| 2017/C 316/12 | Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta muu kui seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamist käsitleva Marrakechi lepingu muutmise protokolli Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (06040/2015 – C8-0077/2015 – 2015/0029(NLE) – 2015/2067(INI)) | 120 |
| 2017/C 316/13 | Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta resolutsioon ELi poliitika linnamõõtme kohta (2014/2213(INI)) | 124 |
| 2017/C 316/14 | Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta resolutsioon töökohtadesse ja majanduskasvu investeerimise ning majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse edendamise kohta liidus (2014/2245(INI)) | 132 |
| 2017/C 316/15 | Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta resolutsioon aruande kohta, milles käsitletakse aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse Euroopa aasta (2012) elluviimist, tulemusi ja üldhinnangut (2014/2255(INI)) | 145 |
| 2017/C 316/16 | Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta resolutsioon 2011. aasta transpordipoliitika valge raamatu rakendamise kohta: vahekokkuvõte ja edasised sammud säästva liikuvuse suunas (2015/2005(INI)) | 155 |
| 2017/C 316/17 | Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta resolutsioon naiste karjääri kohta teaduses ja ülikoolides ning klaaslae efekti kohta (2014/2251(INI)) | 173 |
| 2017/C 316/18 | Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta resolutsioon hariduse abil tütarlaste mõjuvõimu suurendamise kohta ELis (2014/2250(INI)) | 182 |
| 2017/C 316/19 | Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta resolutsioon Euroopa Majanduspiirkonna ja Šveitsi suhete ning siseturu täielikku rakendamist takistavate asjaolude kohta (2015/2061(INI)) | 192 |
| | Neljapäev, 10. september 2015 |
| 2017/C 316/20 | Euroopa Parlamendi 10. septembri 2015. aasta resolutsioon Venemaa kohta, eelkõige seoses Eston Kohveri, Oleg Sentsovi ja Oleksandr Koltšenko juhtumitega (2015/2838(RSP)) | 198 |
| 2017/C 316/21 | Euroopa Parlamendi 10. septembri 2015. aasta resolutsioon Angola kohta (2015/2839(RSP)) | 202 |
| 2017/C 316/22 | Euroopa Parlamendi 10. septembri 2015. aasta resolutsioon Aserbaidžaani kohta (2015/2840(RSP)) | 207 |
| 2017/C 316/23 | Euroopa Parlamendi 10. septembri 2015. aasta resolutsioon rände ja pagulaste kohta Euroopas (2015/2833(RSP)) | 212 |
| 2017/C 316/24 | Euroopa Parlamendi 10. septembri 2015. aasta resolutsioon ELi rolli kohta Lähis-Ida rahuprotsessis (2015/2685(RSP)) | 217 |
| 2017/C 316/25 | Euroopa Parlamendi 10. septembri 2015. aasta resolutsioon olukorra kohta Valgevenes (2015/2834(RSP)) | 221 |
| 2017/C 316/26 | Euroopa Parlamendi 10. septembri 2015. aasta resolutsioon sotsiaalse ettevõtluse ja sotsiaalse innovatsiooni kohta võitluses tööpuudusega (2014/2236(INI)) | 224 |
| 2017/C 316/27 | Euroopa Parlamendi 10. septembri 2015. aasta resolutsioon konkurentsivõimelise ELi tööjõuturu loomise kohta 21. sajandil: oskuste ja kvalifikatsioonide nõudluse ja töövõimalustega vastavusse viimine kui võimalus kriisist väljuda (2014/2235(INI)) | 233 |
| 2017/C 316/28 | Euroopa Parlamendi 10. septembri 2015. aasta resolutsioon ELi õiguse kohaldamise järelevalvet käsitleva 30. ja 31. aastaaruande (2012–2013) kohta (2014/2253(INI)) | 246 |
| | Kolmapäev, 16. september 2015 |
| 2017/C 316/29 | Euroopa Parlamendi 16. septembri 2015. aasta resolutsioon komisjoni 2016. aasta tööprogrammi kohta (2015/2729(RSP)) | 254 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 8. september 2015

2017/C 316/01

Euroopa Parlamendi 8. septembri 2015. aasta resolutsioon põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus (2013–2014) (2014/2254(INI))

2

2017/C 316/02

Euroopa Parlamendi 8. septembri 2015. aasta resolutsioon volinikukandidaatide kuulamise menetluste ja tavade kohta ning 2014. aasta kuulamistest tehtud järelduste kohta (2015/2040(INI))

37

2017/C 316/03

Euroopa Parlamendi 8. septembri 2015. aasta resolutsioon inimõiguste ja tehnoloogia ning sekkumis- ja jälgimissüsteemide mõju kohta inimõigustele kolmandates riikides (2014/2232(INI))

40

2017/C 316/04

Euroopa Parlamendi 8. septembri 2015. aasta resolutsioon Euroopa Liidu finantshuvide kaitse ja ühise põllumajanduspoliitika tulemustepõhiste kontrollimehhanismide väljatöötamise kohta (2014/2234(INI))

51

2017/C 316/05

Euroopa Parlamendi 8. septembri 2015. aasta resolutsioon pereettevõtete kohta Euroopas (2014/2210(INI))

57

2017/C 316/06

Euroopa Parlamendi 8. septembri 2015. aasta resolutsioon teadusuuringute ja innovatsiooni potentsiaali vabastamise kohta meremajanduses töökohtade ja majanduskasvu loomise eesmärgil (2014/2240(INI))

64

2017/C 316/07

Euroopa Parlamendi 8. septembri 2015. aasta resolutsioon noorte ettevõtluse edendamise kohta hariduse ja koolituse kaudu (2015/2006(INI))

76

2017/C 316/08

Euroopa Parlamendi 8. septembri 2015. aasta resolutsioon Euroopa kultuuripärandi ühtse lähenemisviisi väljatöötamise kohta (2014/2149(INI))

88

2017/C 316/09

Euroopa Parlamendi 8. septembri 2015. aasta resolutsioon Euroopa kodanikualgatuse Right2Water järelmeetmete kohta (2014/2239(INI))

99

Kolmapäev, 9. september 2015

2017/C 316/10

Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta muu kui seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu protokolli sõlmimiseks, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (11667/2012 – C8-0278/2014 – 2012/0134(NLE) – 2015/2119(INI))

114

2017/C 316/11

Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta muu kui seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu seoses Euroopa Liidu ja Cabo Verde Vabariigi vahelise protokolli allkirjastamisega, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ning Cabo Verde Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (15848/2014 – C8-0003/2015 – 2014/0329(NLE) – 2015/2100(INI))

118

2017/C 316/12

Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta muu kui seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamist käsitleva Marrakechi lepingu muutmise protokolli Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (06040/2015 – C8-0077/2015 – 2015/0029(NLE) – 2015/2067(INI))

120

2017/C 316/13

Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta resolutsioon ELi poliitika linnamõõtme kohta (2014/2213(INI))

124

2017/C 316/14

Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta resolutsioon töökohtadesse ja majanduskasvu investeerimise ning majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse edendamise kohta liidus (2014/2245(INI))

132

2017/C 316/15

Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta resolutsioon aruande kohta, milles käsitletakse aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse Euroopa aasta (2012) elluviimist, tulemusi ja üldhinnangut (2014/2255(INI))

145

2017/C 316/16

Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta resolutsioon 2011. aasta transpordipoliitika valge raamatu rakendamise kohta: vahekokkuvõte ja edasised sammud säästva liikuvuse suunas (2015/2005(INI))

155

2017/C 316/17

Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta resolutsioon naiste karjääri kohta teaduses ja ülikoolides ning klaaslae efekti kohta (2014/2251(INI))

173

2017/C 316/18

Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta resolutsioon hariduse abil tütarlaste mõjuvõimu suurendamise kohta ELis (2014/2250(INI))

182

2017/C 316/19

Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta resolutsioon Euroopa Majanduspiirkonna ja Šveitsi suhete ning siseturu täielikku rakendamist takistavate asjaolude kohta (2015/2061(INI))

192

Neljapäev, 10. september 2015

2017/C 316/20

Euroopa Parlamendi 10. septembri 2015. aasta resolutsioon Venemaa kohta, eelkõige seoses Eston Kohveri, Oleg Sentsovi ja Oleksandr Koltšenko juhtumitega (2015/2838(RSP))

198

2017/C 316/21

Euroopa Parlamendi 10. septembri 2015. aasta resolutsioon Angola kohta (2015/2839(RSP))

202

2017/C 316/22

Euroopa Parlamendi 10. septembri 2015. aasta resolutsioon Aserbaidžaani kohta (2015/2840(RSP))

207

2017/C 316/23

Euroopa Parlamendi 10. septembri 2015. aasta resolutsioon rände ja pagulaste kohta Euroopas (2015/2833(RSP))

212

2017/C 316/24

Euroopa Parlamendi 10. septembri 2015. aasta resolutsioon ELi rolli kohta Lähis-Ida rahuprotsessis (2015/2685(RSP))

217

2017/C 316/25

Euroopa Parlamendi 10. septembri 2015. aasta resolutsioon olukorra kohta Valgevenes (2015/2834(RSP))

221

2017/C 316/26

Euroopa Parlamendi 10. septembri 2015. aasta resolutsioon sotsiaalse ettevõtluse ja sotsiaalse innovatsiooni kohta võitluses tööpuudusega (2014/2236(INI))

224

2017/C 316/27

Euroopa Parlamendi 10. septembri 2015. aasta resolutsioon konkurentsivõimelise ELi tööjõuturu loomise kohta 21. sajandil: oskuste ja kvalifikatsioonide nõudluse ja töövõimalustega vastavusse viimine kui võimalus kriisist väljuda (2014/2235(INI))

233

2017/C 316/28

Euroopa Parlamendi 10. septembri 2015. aasta resolutsioon ELi õiguse kohaldamise järelevalvet käsitleva 30. ja 31. aastaaruande (2012–2013) kohta (2014/2253(INI))

246

Kolmapäev, 16. september 2015

2017/C 316/29

Euroopa Parlamendi 16. septembri 2015. aasta resolutsioon komisjoni 2016. aasta tööprogrammi kohta (2015/2729(RSP))

254

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 8. september 2015 |
| 2017/C 316/30 | Euroopa Parlamendi 8. septembri 2015. aasta otsus Janusz Korwin-Mikke puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2015/2102(IMM)) | 270 |
| | Kolmapäev, 9. september 2015 |
| 2017/C 316/31 | Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta otsus kirjalikult vastatavate küsimuste kohta (kodukorra artikli 130 lõike 3 tõlgendamine) (2015/2152(REG)) | 272 |
| 2017/C 316/32 | Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta otsus istungi katkestamise või lõpetamise kohta (kodukorra artikli 191 tõlgendamine) (2015/2153(REG)) | 273 |
| 2017/C 316/33 | Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta otsus parlamentidevahelise delegatsiooni uue nimetuse kohta (2015/2842(RSO)) | 274 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 8. september 2015

2017/C 316/30

Euroopa Parlamendi 8. septembri 2015. aasta otsus Janusz Korwin-Mikke puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2015/2102(IMM))

270

Kolmapäev, 9. september 2015

2017/C 316/31

Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta otsus kirjalikult vastatavate küsimuste kohta (kodukorra artikli 130 lõike 3 tõlgendamine) (2015/2152(REG))

272

2017/C 316/32

Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta otsus istungi katkestamise või lõpetamise kohta (kodukorra artikli 191 tõlgendamine) (2015/2153(REG))

273

2017/C 316/33

Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta otsus parlamentidevahelise delegatsiooni uue nimetuse kohta (2015/2842(RSO))

274

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | Teisipäev, 8. september 2015 |
| 2017/C 316/34 | Euroopa Parlamendi 8. septembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, millega antakse liikmesriikidele luba ratifitseerida Euroopa Liidu huvides Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 1930. aasta sunniviisilise töö konventsiooni 2014. aasta protokoll sotsiaalpoliitikaga seotud küsimuste osas (06732/2015 – C8-0079/2015 – 2014/0259(NLE)) | 275 |
| 2017/C 316/35 | Euroopa Parlamendi 8. septembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 515/97 liikmesriikide haldusasutuste vastastikusest abist ning haldusasutuste ja komisjoni vahelisest koostööst tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutava kohaldamise tagamiseks (08257/3/2015 – C8-0159/2015 – 2013/0410(COD)) | 276 |
| 2017/C 316/36 | P8_TA(2015)0284Hülgetoodetega kauplemine ***IEuroopa Parlamendi 8. septembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1007/2009 hülgetoodetega kauplemise kohta (COM(2015)0045 – C8-0037/2015 – 2015/0028(COD))P8_TC1-COD(2015)0028Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 8. septembril 2015. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/..., millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1007/2009 hülgetoodetega kauplemise kohta ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EL) nr 737/2010 | 277 |
| 2017/C 316/37 | P8_TA(2015)0285Põllumajandusloomade kloonimine ***IEuroopa Parlamendi 8. septembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste liiki kuuluvate põllumajandusloomade kloonimist (COM(2013)0892 – C7-0002/2014 – 2013/0433(COD))P8_TC1-COD(2013)0433Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 8. septembril 2015. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv
  määrus (EL) 2015/..., milles käsitletakse veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste liiki kuuluvate põllumajandusloomade kloonimist
  kloonimise kohta [ME 1. Esimest osa, nimelt direktiivi muutmist määruseks kohaldatakse kogu teksti ulatuses] | 278 |
| | Kolmapäev, 9. september 2015 |
| 2017/C 316/38 | Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta protokolli sõlmimiseks, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (11667/2012 – C8-0278/2014 – 2012/0134(NLE)) | 287 |
| 2017/C 316/39 | Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb Euroopa Liidu ja Cabo Verde Vabariigi vahelise protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Cabo Verde Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimist (15848/2014 – C8-0003/2015 – 2014/0329(NLE)) | 288 |
| 2017/C 316/40 | Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu protokolli (millega määratakse kindlaks Madagaskari Vabariigi ja Euroopa Ühenduse vahelise kalandussektori partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (15225/2014 – C8-0002/2015 – 2014/0319(NLE)) | 289 |
| 2017/C 316/41 | Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu sõlmida Euroopa Liidu nimel protokoll, millega muudetakse Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamist käsitlevat Marrakechi lepingut (06040/2015 – C8-0077/2015 – 2015/0029(NLE)) | 290 |
| 2017/C 316/42 | Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu, millega antakse vastavalt Belgia Kuningriigile ja Poola Vabariigile luba ratifitseerida Budapesti konventsioon kaupade siseveetransporti käsitleva lepingu (CMNI) kohta ja Austria Vabariigile luba sellega ühineda (08223/2015 – C8-0173/2015 – 2014/0345(NLE)) | 291 |
| 2017/C 316/43 | Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Itaalia ja Kreeka toetamiseks (COM(2015)0286 – C8-0156/2015 – 2015/0125(NLE)) | 292 |
| | Neljapäev, 17. september 2015 |
| 2017/C 316/44 | Euroopa Parlamendi 17. septembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Itaalia, Kreeka ja Ungari toetamiseks (COM(2015)0451 – C8-0271/2015 – 2015/0209(NLE)) | 314 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 8. september 2015

2017/C 316/34

Euroopa Parlamendi 8. septembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, millega antakse liikmesriikidele luba ratifitseerida Euroopa Liidu huvides Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 1930. aasta sunniviisilise töö konventsiooni 2014. aasta protokoll sotsiaalpoliitikaga seotud küsimuste osas (06732/2015 – C8-0079/2015 – 2014/0259(NLE))

275

2017/C 316/35

Euroopa Parlamendi 8. septembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 515/97 liikmesriikide haldusasutuste vastastikusest abist ning haldusasutuste ja komisjoni vahelisest koostööst tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutava kohaldamise tagamiseks (08257/3/2015 – C8-0159/2015 – 2013/0410(COD))

276

2017/C 316/36

P8_TA(2015)0284Hülgetoodetega kauplemine ***IEuroopa Parlamendi 8. septembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1007/2009 hülgetoodetega kauplemise kohta (COM(2015)0045 – C8-0037/2015 – 2015/0028(COD))P8_TC1-COD(2015)0028Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 8. septembril 2015. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/..., millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1007/2009 hülgetoodetega kauplemise kohta ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EL) nr 737/2010

277

2017/C 316/37

P8_TA(2015)0285Põllumajandusloomade kloonimine ***IEuroopa Parlamendi 8. septembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste liiki kuuluvate põllumajandusloomade kloonimist (COM(2013)0892 – C7-0002/2014 – 2013/0433(COD))P8_TC1-COD(2013)0433Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 8. septembril 2015. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv
  määrus (EL) 2015/..., milles käsitletakse veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste liiki kuuluvate põllumajandusloomade kloonimist
  kloonimise kohta [ME 1. Esimest osa, nimelt direktiivi muutmist määruseks kohaldatakse kogu teksti ulatuses]

direktiiv

määrus

, milles käsitletakse veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste liiki kuuluvate

kloonimist

kloonimise kohta

278

Kolmapäev, 9. september 2015

2017/C 316/38

Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta protokolli sõlmimiseks, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (11667/2012 – C8-0278/2014 – 2012/0134(NLE))

287

2017/C 316/39

Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb Euroopa Liidu ja Cabo Verde Vabariigi vahelise protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Cabo Verde Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimist (15848/2014 – C8-0003/2015 – 2014/0329(NLE))

288

2017/C 316/40

Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu protokolli (millega määratakse kindlaks Madagaskari Vabariigi ja Euroopa Ühenduse vahelise kalandussektori partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (15225/2014 – C8-0002/2015 – 2014/0319(NLE))

289

2017/C 316/41

Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu sõlmida Euroopa Liidu nimel protokoll, millega muudetakse Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamist käsitlevat Marrakechi lepingut (06040/2015 – C8-0077/2015 – 2015/0029(NLE))

290

2017/C 316/42

Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu, millega antakse vastavalt Belgia Kuningriigile ja Poola Vabariigile luba ratifitseerida Budapesti konventsioon kaupade siseveetransporti käsitleva lepingu (CMNI) kohta ja Austria Vabariigile luba sellega ühineda (08223/2015 – C8-0173/2015 – 2014/0345(NLE))

291

2017/C 316/43

Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Itaalia ja Kreeka toetamiseks (COM(2015)0286 – C8-0156/2015 – 2015/0125(NLE))

292

Neljapäev, 17. september 2015

2017/C 316/44

Euroopa Parlamendi 17. septembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Itaalia, Kreeka ja Ungari toetamiseks (COM(2015)0451 – C8-0271/2015 – 2015/0209(NLE))

314

---

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)

Euroopa Parlamendi muudatused:

Uued tekstiosad on märgistatud
  paksus kaldkirjas.
  Välja jäetud tekstiosad on tähistatud sümboliga ▌või on läbi kriipsutatud. Teksti asendamise puhul märgistatakse uus tekst
  paksus kaldkirjas
  ja asendatav tekst jäetakse välja või kriipsutatakse läbi.

paksus kaldkirjas.

paksus kaldkirjas

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

22.9.2017

| 22.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 316/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 316/1

---

EUROOPA PARLAMENT

2015–2016 ISTUNGJÄRK

7.– 10. septembri 2015. aasta istungid

Istungjärgu protokoll on avaldatud

  ELT C 387, 20.10.2016
  .

VASTUVÕETUD TEKSTID

16.– 17. septembri 2015. aasta istungid

Istungjärgu protokoll on avaldatud

  ELT C 397, 27.10.2016
  .

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 8. september 2015

| 22.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 316/2 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 316/2

---

P8_TA(2015)0286

Põhiõiguste olukord ELis (2013–2014)

Euroopa Parlamendi 8. septembri 2015. aasta resolutsioon põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus (2013–2014) (2014/2254(INI))

(2017/C 316/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu preambulit, eriti selle teist ning neljandat kuni seitsmendat taanet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu preambulit, eriti selle teist ning neljandat kuni seitsmendat taanet,

| — | võttes muu hulgas arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2, artikli 3 lõike 3 teist lõiku ning artikleid 6, 7 ja 9, |
| --- | --- |

—

võttes muu hulgas arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2, artikli 3 lõike 3 teist lõiku ning artikleid 6, 7 ja 9,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 168 ja eelkõige selle lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 168 ja eelkõige selle lõiget 7,

| — | võttes arvesse 7. detsembri 2000. aasta Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „ELi harta“), mis kuulutati välja 12. detsembril 2007 Strasbourgis ja jõustus koos Lissaboni lepinguga 2009. aasta detsembris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. detsembri 2000. aasta Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „ELi harta“), mis kuulutati välja 12. detsembril 2007 Strasbourgis ja jõustus koos Lissaboni lepinguga 2009. aasta detsembris,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 1948. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 1948. aastal,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ja põhivabaduste kaitse lepinguid ja ÜRO lepingu alusel loodud organite praktikat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ja põhivabaduste kaitse lepinguid ja ÜRO lepingu alusel loodud organite praktikat,

| — | võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, mis võeti vastu New Yorgis 13. detsembril 2006 ja mille EL ratifitseeris 23. detsembril 2010. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, mis võeti vastu New Yorgis 13. detsembril 2006 ja mille EL ratifitseeris 23. detsembril 2010. aastal,

| — | võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni, mis võeti New Yorgis vastu 20. novembril 1989, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni, mis võeti New Yorgis vastu 20. novembril 1989,

| — | võttes arvesse järgnevaid ÜRO Lapse Õiguste Komitee üldisi märkusi: nr 7 (2005) lapse õiguste kohaldamise kohta varases lapsepõlves, nr 9 (2006) puuetega laste õiguste kohta, nr 10 (2007) laste õiguste kohta alaealiste kohtus, nr 12 (2009) lapse õiguse kohta olla ära kuulatud, nr 13 (2011) lapse õiguse kohta mitte kannatada vägivalla mitte ühegi vormi käes, nr 14 (2013) lapse õiguse kohta seada tema huvid esikohale, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse järgnevaid ÜRO Lapse Õiguste Komitee üldisi märkusi: nr 7 (2005) lapse õiguste kohaldamise kohta varases lapsepõlves, nr 9 (2006) puuetega laste õiguste kohta, nr 10 (2007) laste õiguste kohta alaealiste kohtus, nr 12 (2009) lapse õiguse kohta olla ära kuulatud, nr 13 (2011) lapse õiguse kohta mitte kannatada vägivalla mitte ühegi vormi käes, nr 14 (2013) lapse õiguse kohta seada tema huvid esikohale,

| — | võttes arvesse ÜRO 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ja Pekingi tegevusprogrammi, oma 25. veebruari 2014. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile naistevastase vägivalla vastase võitluse kohta (1) ning oma 6. veebruari 2014. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta „Naiste suguelundite moonutamine tuleb lõpetada“ (2) ning nõukogu 5. juuni 2014. aasta järeldusi „Naiste- ja tütarlastevastase vägivalla kõikide vormide, sealhulgas naiste suguelundite moonutamise ennetamine ja selle vastu võitlemine“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ja Pekingi tegevusprogrammi, oma 25. veebruari 2014. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile naistevastase vägivalla vastase võitluse kohta (1) ning oma 6. veebruari 2014. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta „Naiste suguelundite moonutamine tuleb lõpetada“ (2) ning nõukogu 5. juuni 2014. aasta järeldusi „Naiste- ja tütarlastevastase vägivalla kõikide vormide, sealhulgas naiste suguelundite moonutamise ennetamine ja selle vastu võitlemine“,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikat, Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee, ministrite komitee, inimõiguste voliniku ja Veneetsia komisjoni konventsioone, soovitusi, resolutsioone ja aruandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikat, Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee, ministrite komitee, inimõiguste voliniku ja Veneetsia komisjoni konventsioone, soovitusi, resolutsioone ja aruandeid,

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu sõltumatu eksperdi Cephas Lumina aruannet riikide välisvõla ja muude seonduvate rahvusvaheliste finantskohustuste mõju kohta kõigi inimõiguste, eelkõige majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste täielikule teostamisele (Addendum, missioon Kreekasse, ÜRO A/HRC/25/50/Add.1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu sõltumatu eksperdi Cephas Lumina aruannet riikide välisvõla ja muude seonduvate rahvusvaheliste finantskohustuste mõju kohta kõigi inimõiguste, eelkõige majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste täielikule teostamisele (Addendum, missioon Kreekasse, ÜRO A/HRC/25/50/Add.1),

| — | võttes arvesse 2013. aasta aprillis avaldatud ÜRO eriraportööri aruannet sisserändajate inimõiguste kohta pealkirjaga „ELi välispiiride haldamine ja selle mõju sisserändajate inimõigustele“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2013. aasta aprillis avaldatud ÜRO eriraportööri aruannet sisserändajate inimõiguste kohta pealkirjaga „ELi välispiiride haldamine ja selle mõju sisserändajate inimõigustele“,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste nõukogu 26. juuni 2014. aasta resolutsiooni, millega kutsuti üles moodustama valitsustevahelist avatud töörühma, kelle mandaadiks on „töötada välja rahvusvaheline õiguslikult siduv dokument riikidevaheliste korporatsioonide ja teiste ettevõtete tegevuse reguleerimiseks inimõigusi käsitlevate rahvusvaheliste õigusaktidega“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste nõukogu 26. juuni 2014. aasta resolutsiooni, millega kutsuti üles moodustama valitsustevahelist avatud töörühma, kelle mandaadiks on „töötada välja rahvusvaheline õiguslikult siduv dokument riikidevaheliste korporatsioonide ja teiste ettevõtete tegevuse reguleerimiseks inimõigusi käsitlevate rahvusvaheliste õigusaktidega“,

| — | võttes arvesse nõukogu 27. juunil 2014. aastal vastu võetud strateegilisi suuniseid, mis käsitlevad vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. juunil 2014. aastal vastu võetud strateegilisi suuniseid, mis käsitlevad vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni (Istanbuli konventsioon), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni (Istanbuli konventsioon),

| — | võttes arvesse 1996. aastal muudetud Euroopa sotsiaalhartat ja Euroopa sotsiaalsete õiguste komitee kohtupraktikat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1996. aastal muudetud Euroopa sotsiaalhartat ja Euroopa sotsiaalsete õiguste komitee kohtupraktikat,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni ning Euroopa piirkondlike ja vähemuskeelte hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni ning Euroopa piirkondlike ja vähemuskeelte hartat,

| — | võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (3),

| — | võttes arvesse nõukogu 9. detsembri 2013. aasta soovitust romade tõhusaks integratsiooniks liikmesriikides võetavate meetmete kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 9. detsembri 2013. aasta soovitust romade tõhusaks integratsiooniks liikmesriikides võetavate meetmete kohta (4),

| — | võttes arvesse direktiivide paketti menetluslike kaitseõiguste kohta ELis (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse direktiivide paketti menetluslike kaitseõiguste kohta ELis (5),

| — | võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2008. aasta raamotsust 2008/913/JSK teatud rassismi ja ksenofoobia vormide ja ilmingute vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse vahenditega (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2008. aasta raamotsust 2008/913/JSK teatud rassismi ja ksenofoobia vormide ja ilmingute vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse vahenditega (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25. juunil 2012. aastal vastu võetud inimõiguste ja demokraatia strateegilist raamistikku ning sellega kaasnevat tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25. juunil 2012. aastal vastu võetud inimõiguste ja demokraatia strateegilist raamistikku ning sellega kaasnevat tegevuskava,

| — | võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide 16. detsembril 2014. aastal vastu võetud järeldusi õigusriigi põhimõtte austamise tagamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide 16. detsembril 2014. aastal vastu võetud järeldusi õigusriigi põhimõtte austamise tagamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (8),

| — | võttes arvesse nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega (9),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta direktiivi 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/629/JSK (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta direktiivi 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/629/JSK (10),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (11),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/93/EL, mis käsitleb laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust ja mis asendab nõukogu raamotsuse 2004/68/JSK (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/93/EL, mis käsitleb laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust ja mis asendab nõukogu raamotsuse 2004/68/JSK (12),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (13),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (COM(2008)0229), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (COM(2008)0229),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu otsuseid ja kohtupraktikat ning riiklike konstitutsioonikohtute kohtupraktikat, kus kasutatakse hartat viiteallikana riigisisese õiguse tõlgendamisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu otsuseid ja kohtupraktikat ning riiklike konstitutsioonikohtute kohtupraktikat, kus kasutatakse hartat viiteallikana riigisisese õiguse tõlgendamisel,

| — | võttes arvesse president Junckeri 15. juulil 2014. aastal Euroopa Parlamendis esitatud uue Euroopa Komisjoni poliitilisi suuniseid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse president Junckeri 15. juulil 2014. aastal Euroopa Parlamendis esitatud uue Euroopa Komisjoni poliitilisi suuniseid,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (COM(2012)0011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (COM(2012)0011),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv üksikisikute kaitse kohta seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega kuritegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumise kohta (COM(2012)0010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv üksikisikute kaitse kohta seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega kuritegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumise kohta (COM(2012)0010),

| — | võttes arvesse inimkaubanduse kaotamist käsitlevat ELi strateegiat aastateks 2012–2016 (COM(2012)0286), eelkõige selle sätteid lastekaitsesüsteeme ja parimate tavade vahetamist käsitlevate suuniste väljatöötamise rahastamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimkaubanduse kaotamist käsitlevat ELi strateegiat aastateks 2012–2016 (COM(2012)0286), eelkõige selle sätteid lastekaitsesüsteeme ja parimate tavade vahetamist käsitlevate suuniste väljatöötamise rahastamise kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 20. veebruari 2013. aasta soovitust 2013/112/EL „Investeerides lastesse aitame neil välja rabeleda ebasoodsate olude ringist“ (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. veebruari 2013. aasta soovitust 2013/112/EL „Investeerides lastesse aitame neil välja rabeleda ebasoodsate olude ringist“ (14),

| — | võttes arvesse välisasjade nõukogu 24. juunil 2013 vastu võetud suuniseid lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste (LGBTI) inimeste kõikide inimõiguste edendamiseks ja kaitsmiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välisasjade nõukogu 24. juunil 2013 vastu võetud suuniseid lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste (LGBTI) inimeste kõikide inimõiguste edendamiseks ja kaitsmiseks,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistik aastani 2020“ (COM(2011)0173) ja Euroopa Ülemkogu 24. juuni 2011. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistik aastani 2020“ (COM(2011)0173) ja Euroopa Ülemkogu 24. juuni 2011. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Liikumine romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate rakendamise suunas“ (COM(2013)0454), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Liikumine romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate rakendamise suunas“ (COM(2013)0454),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet ELi korruptsioonivastase võitluse kohta (COM(2014)0038), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet ELi korruptsioonivastase võitluse kohta (COM(2014)0038),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest (COM(2008)0426), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest (COM(2008)0426),

| — | võttes arvesse oma 12. detsembri 2013. aasta resolutsiooni edusammude kohta romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate rakendamisel (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. detsembri 2013. aasta resolutsiooni edusammude kohta romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate rakendamisel (15),

| — | võttes arvesse oma 4. veebruari 2014. aasta resolutsiooni homofoobia ning seksuaalse sättumuse ja sooidentiteedi alusel toimuva diskrimineerimise vastu võitlemise ELi tegevuskava kohta (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. veebruari 2014. aasta resolutsiooni homofoobia ning seksuaalse sättumuse ja sooidentiteedi alusel toimuva diskrimineerimise vastu võitlemise ELi tegevuskava kohta (16),

| — | võttes arvesse oma resolutsioone soolise võrdõiguslikkuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma resolutsioone soolise võrdõiguslikkuse kohta,

| — | võttes arvesse oma 14. septembri 2011. aasta resolutsiooni ELi kodutuse kaotamise strateegia kohta (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. septembri 2011. aasta resolutsiooni ELi kodutuse kaotamise strateegia kohta (17),

| — | võttes arvesse Ameerika Ühendriikide Senati raportit Luure Keskagentuuri kinnipidamis- ja ülekuulamisprogrammi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ameerika Ühendriikide Senati raportit Luure Keskagentuuri kinnipidamis- ja ülekuulamisprogrammi kohta,

| — | võttes arvesse oma 12. septembri 2013. aasta resolutsiooni saatjata alaealiste olukorra kohta Euroopa Liidus (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. septembri 2013. aasta resolutsiooni saatjata alaealiste olukorra kohta Euroopa Liidus (18),

| — | võttes arvesse oma resolutsioone põhiõiguste ja inimõiguste kohta, eriti viimast, 27. veebruari 2014. aasta resolutsiooni põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus (2012) (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma resolutsioone põhiõiguste ja inimõiguste kohta, eriti viimast, 27. veebruari 2014. aasta resolutsiooni põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus (2012) (19),

| — | võttes arvesse oma rännet käsitlevaid resolutsioone, eriti kõige hilisemat, 17. detsembri 2014. aasta resolutsiooni olukorra kohta Vahemerel ja ELi tervikliku rändekäsituse vajalikkuse kohta (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma rännet käsitlevaid resolutsioone, eriti kõige hilisemat, 17. detsembri 2014. aasta resolutsiooni olukorra kohta Vahemerel ja ELi tervikliku rändekäsituse vajalikkuse kohta (20),

| — | võttes arvesse oma 8. juuni 2005. aasta resolutsiooni vähemuste kaitse ja diskrimineerimisvastase poliitika kohta laienenud Euroopas (21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuni 2005. aasta resolutsiooni vähemuste kaitse ja diskrimineerimisvastase poliitika kohta laienenud Euroopas (21),

| — | võttes arvesse oma 27. novembri 2014. aasta resolutsiooni ÜRO lapse õiguste konventsiooni 25. aastapäeva kohta (22), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. novembri 2014. aasta resolutsiooni ÜRO lapse õiguste konventsiooni 25. aastapäeva kohta (22),

| — | võttes arvesse oma 4. juuli 2013. aasta resolutsiooni USA Riikliku Julgeolekuagentuuri jälgimisprogrammi ning ELi liikmesriikide jälgimisasutuste ja nende mõju kohta ELi kodanike eraelu puutumatusele (23), milles Euroopa Parlament tegi kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile ülesandeks teostada kõnealuses küsimuses põhjalik uurimine, ja oma 12. märtsi 2014. aasta resolutsiooni USA Riikliku Julgeolekuagentuuri jälgimisprogrammi ja ELi liikmesriikide jälgimisasutuste ning nende mõju kohta ELi kodanike põhiõigustele (24), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. juuli 2013. aasta resolutsiooni USA Riikliku Julgeolekuagentuuri jälgimisprogrammi ning ELi liikmesriikide jälgimisasutuste ja nende mõju kohta ELi kodanike eraelu puutumatusele (23), milles Euroopa Parlament tegi kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile ülesandeks teostada kõnealuses küsimuses põhjalik uurimine, ja oma 12. märtsi 2014. aasta resolutsiooni USA Riikliku Julgeolekuagentuuri jälgimisprogrammi ja ELi liikmesriikide jälgimisasutuste ning nende mõju kohta ELi kodanike põhiõigustele (24),

| — | võttes arvesse oma 11. veebruari 2015. aasta resolutsiooni Luure Keskagentuuri (LKA) piinamisvõtteid käsitleva USA Senati raporti kohta (25), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. veebruari 2015. aasta resolutsiooni Luure Keskagentuuri (LKA) piinamisvõtteid käsitleva USA Senati raporti kohta (25),

| — | võttes arvesse oma 11. septembri 2013. aasta resolutsiooni Euroopa ohustatud keelte ja keelelise mitmekesisuse kohta Euroopa Liidus (26), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. septembri 2013. aasta resolutsiooni Euroopa ohustatud keelte ja keelelise mitmekesisuse kohta Euroopa Liidus (26),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2014. aasta resolutsiooni Euroopa Kohtu arvamuse taotlemise kohta küsimuses, kas Kanada ja Euroopa Liidu vaheline leping, mis käsitleb broneeringuinfo edastamist ja töötlemist, on kooskõlas aluslepingutega (27), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2014. aasta resolutsiooni Euroopa Kohtu arvamuse taotlemise kohta küsimuses, kas Kanada ja Euroopa Liidu vaheline leping, mis käsitleb broneeringuinfo edastamist ja töötlemist, on kooskõlas aluslepingutega (27),

| — | võttes arvesse oma 11. septembri 2012. aasta (28) ja 10. oktoobri 2013. aasta (29) resolutsioone kinnipeetavate väidetava transpordi ja ebaseadusliku kinnipidamise kohta Euroopa riikides Luure Keskagentuuri (LKA) poolt, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. septembri 2012. aasta (28) ja 10. oktoobri 2013. aasta (29) resolutsioone kinnipeetavate väidetava transpordi ja ebaseadusliku kinnipidamise kohta Euroopa riikides Luure Keskagentuuri (LKA) poolt,

| — | võttes arvesse oma resolutsioone Guantánamo Bay kinnipidamiskeskuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma resolutsioone Guantánamo Bay kinnipidamiskeskuse kohta,

| — | võttes arvesse oma 21. mai 2013. aasta resolutsiooni ELi harta ja ühesuguste tingimuste kohta meediavabaduse tagamiseks kõikjal ELis (30), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. mai 2013. aasta resolutsiooni ELi harta ja ühesuguste tingimuste kohta meediavabaduse tagamiseks kõikjal ELis (30),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu esitatud arvamust 2/2013 lepingu eelnõu kohta, mis käsitleb ELi ühinemist Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu esitatud arvamust 2/2013 lepingu eelnõu kohta, mis käsitleb ELi ühinemist Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 8. aprilli 2014. aasta otsust liidetud kohtuasjades C-293/12 ja C-594/12 (Digital Rights Ireland ja Seitlinger jt), millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiiv 2006/24/EÜ, mis käsitleb üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste või üldkasutatavate sidevõrkude pakkujate tegevusega kaasnevate või nende töödeldud andmete säilitamist ja millega muudetakse direktiivi 2002/58/EÜ, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 8. aprilli 2014. aasta otsust liidetud kohtuasjades C-293/12 ja C-594/12 (Digital Rights Ireland ja Seitlinger jt), millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiiv 2006/24/EÜ, mis käsitleb üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste või üldkasutatavate sidevõrkude pakkujate tegevusega kaasnevate või nende töödeldud andmete säilitamist ja millega muudetakse direktiivi 2002/58/EÜ,

| — | võttes arvesse volinik Frans Timmermansi kuulamist Euroopa Parlamendis 7. oktoobril 2014 ja 11. veebruari 2015. aasta istungil, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse volinik Frans Timmermansi kuulamist Euroopa Parlamendis 7. oktoobril 2014 ja 11. veebruari 2015. aasta istungil,

| — | võttes arvesse volinik Dimitris Avramopoulose kuulamist Euroopa Parlamendis 30. septembril 2014, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse volinik Dimitris Avramopoulose kuulamist Euroopa Parlamendis 30. septembril 2014,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 10. novembri 2014. aasta iga-aastast konverentsi teemal „Põhiõigused ja immigratsioon ELis“ ning eelkõige FRA keskset dokumenti „Rahvusvahelist kaitset vajavate isikute ELi seadusliku sisenemise kanalid: töövahend“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 10. novembri 2014. aasta iga-aastast konverentsi teemal „Põhiõigused ja immigratsioon ELis“ ning eelkõige FRA keskset dokumenti „Rahvusvahelist kaitset vajavate isikute ELi seadusliku sisenemise kanalid: töövahend“,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti ja Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi tegevust, aastaaruandeid ja uuringuid ning Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti mahukaid uuringuid juutide diskrimineerimise ja nende vastu toime pandud vihakuritegude kohta ELi liikmesriikides, naistevastase vägivalla kohta ELis ning homo-, bi- ja transseksuaalsete ning transsooliste inimeste kogemuste kohta seoses diskrimineerimise, vägivalla ja ahistamisega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti ja Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi tegevust, aastaaruandeid ja uuringuid ning Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti mahukaid uuringuid juutide diskrimineerimise ja nende vastu toime pandud vihakuritegude kohta ELi liikmesriikides, naistevastase vägivalla kohta ELis ning homo-, bi- ja transseksuaalsete ning transsooliste inimeste kogemuste kohta seoses diskrimineerimise, vägivalla ja ahistamisega,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti põhiõiguste platvormis osalevate vabaühenduste panust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti põhiõiguste platvormis osalevate vabaühenduste panust,

| — | võttes arvesse vabaühenduste aruandeid ja uuringuid inimõiguste valdkonnas ja kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni tellitud uuringuid kõnealuses valdkonnas, eriti poliitikaosakonna C uuringut selle kohta, kuidas mõjutab kriis põhiõiguseid ELi liikmesriikides, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vabaühenduste aruandeid ja uuringuid inimõiguste valdkonnas ja kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni tellitud uuringuid kõnealuses valdkonnas, eriti poliitikaosakonna C uuringut selle kohta, kuidas mõjutab kriis põhiõiguseid ELi liikmesriikides,

| — | võttes arvesse oma uuringuid kriisi mõjude kohta põhiõigustele ELi liikmesriikides, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma uuringuid kriisi mõjude kohta põhiõigustele ELi liikmesriikides,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsioonile 48/134 lisatud põhimõtteid, mis käsitlevad inimõiguste edendamise ja kaitse riiklike institutsioonide staatust (Pariisi põhimõtted), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsioonile 48/134 lisatud põhimõtteid, mis käsitlevad inimõiguste edendamise ja kaitse riiklike institutsioonide staatust (Pariisi põhimõtted),

| — | võttes arvesse oma 3. juuli 2013. aasta resolutsiooni põhiõiguste olukorra ning sellekohaste standardite ja tavade kohta Ungaris (vastavalt Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2012. aasta resolutsioonile) (31), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. juuli 2013. aasta resolutsiooni põhiõiguste olukorra ning sellekohaste standardite ja tavade kohta Ungaris (vastavalt Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2012. aasta resolutsioonile) (31),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Liidu strateegia kohta põhiõiguste harta rakendamiseks (COM(2010)0573) ja tegevusjuhiseid põhiõiguste arvessevõtmiseks komisjoni mõjuhinnangute koostamisel (SEC(2011)0567), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Liidu strateegia kohta põhiõiguste harta rakendamiseks (COM(2010)0573) ja tegevusjuhiseid põhiõiguste arvessevõtmiseks komisjoni mõjuhinnangute koostamisel (SEC(2011)0567),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist ELi uue õigusriigi tugevdamise raamistiku kohta (COM(2014)0158) ja nõukogu 16. detsembri 2014. aasta järeldusi õigusriigi põhimõtte austamise tagamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist ELi uue õigusriigi tugevdamise raamistiku kohta (COM(2014)0158) ja nõukogu 16. detsembri 2014. aasta järeldusi õigusriigi põhimõtte austamise tagamise kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 2013. aasta aruannet ELi põhiõiguste harta kohaldamise kohta (COM(2014)0224) ja sellega seotud töödokumente, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2013. aasta aruannet ELi põhiõiguste harta kohaldamise kohta (COM(2014)0224) ja sellega seotud töödokumente,

| — | võttes arvesse komisjoni 2013. aasta aruannet ELi kodakondsuse kohta „ELi kodanikud – teie õigused, teie tulevik“ (COM(2013)0269), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2013. aasta aruannet ELi kodakondsuse kohta „ELi kodanikud – teie õigused, teie tulevik“ (COM(2013)0269),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistiku rakendamise kohta (COM(2014)0209) ja nõukogu 9. detsembri 2013. aasta soovitust romade tõhusaks integreerimiseks liikmesriikides võetavate meetmete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistiku rakendamise kohta (COM(2014)0209) ja nõukogu 9. detsembri 2013. aasta soovitust romade tõhusaks integreerimiseks liikmesriikides võetavate meetmete kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning põhiseaduskomisjoni, naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni ja petitsioonikomisjoni arvamusi (A8-0230/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning põhiseaduskomisjoni, naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni ja petitsioonikomisjoni arvamusi (A8-0230/2015),

| A. | arvestades, et Euroopa ülesehitamine on osaliselt sündinud soovist vältida Teise maailmasõja ning natsirežiimi poolt läbi viidud tagakiusamise ja repressioonide traagiliste tagajärgede kordumist ning hoida inimõiguste edendamise, austamise ja kaitsmise abil ära demokraatia ja õigusriigi taandumine või kadu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa ülesehitamine on osaliselt sündinud soovist vältida Teise maailmasõja ning natsirežiimi poolt läbi viidud tagakiusamise ja repressioonide traagiliste tagajärgede kordumist ning hoida inimõiguste edendamise, austamise ja kaitsmise abil ära demokraatia ja õigusriigi taandumine või kadu;

| B. | arvestades, et ELi aluslepingutes ja inimõigustega seotud rahvusvahelistes õigusaktides (inimõiguste ülddeklaratsioon, inimõiguse ja põhivabaduste kaitse konventsioon, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuurialaste õiguste rahvusvaheline pakt jne) sätestatud inimõiguste, põhivabaduste, demokraatia ning väärtuste ja põhimõtete austamine ja edendamine kuuluvad liidu ja selle liikmesriikide kohustuste hulka ning need peavad olema Euroopa integratsioonis kesksel kohal; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi aluslepingutes ja inimõigustega seotud rahvusvahelistes õigusaktides (inimõiguste ülddeklaratsioon, inimõiguse ja põhivabaduste kaitse konventsioon, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuurialaste õiguste rahvusvaheline pakt jne) sätestatud inimõiguste, põhivabaduste, demokraatia ning väärtuste ja põhimõtete austamine ja edendamine kuuluvad liidu ja selle liikmesriikide kohustuste hulka ning need peavad olema Euroopa integratsioonis kesksel kohal;

| C. | arvestades, et need õigused peavad olema tagatud kõikidele ELi territooriumil elavatele isikutele, sealhulgas reageerimisel kuritarvitustele ja vägivallale kõikide tasandite ametiasutuste poolt; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et need õigused peavad olema tagatud kõikidele ELi territooriumil elavatele isikutele, sealhulgas reageerimisel kuritarvitustele ja vägivallale kõikide tasandite ametiasutuste poolt;

| D. | arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 2 kohaselt rajaneb liit sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, sealhulgas vähemuste hulka kuuluvate inimeste õiguste austamine – kõikide liikmesriikidele ühistel väärtustel, mida peab järgima nii EL kui ka iga liikmesriik kõigis oma sise- ja välispoliitika valdkondades; arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 17 kohaselt peab Euroopa Komisjon tagama aluslepingute kohaldamise; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 2 kohaselt rajaneb liit sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, sealhulgas vähemuste hulka kuuluvate inimeste õiguste austamine – kõikide liikmesriikidele ühistel väärtustel, mida peab järgima nii EL kui ka iga liikmesriik kõigis oma sise- ja välispoliitika valdkondades; arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 17 kohaselt peab Euroopa Komisjon tagama aluslepingute kohaldamise;

| E. | arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 6 kohaselt on ELi ülesanne toetada ja tagada põhiõiguste austamine kõigi meetmete võtmisel, olenemata pädevusest asjaomases valdkonnas; arvestades, et liikmesriike kutsutakse üles tegema sedasama; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 6 kohaselt on ELi ülesanne toetada ja tagada põhiõiguste austamine kõigi meetmete võtmisel, olenemata pädevusest asjaomases valdkonnas; arvestades, et liikmesriike kutsutakse üles tegema sedasama;

| F. | arvestades, et ELi aluslepingud on vaja läbi vaadata, et suurendada demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste kaitset; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELi aluslepingud on vaja läbi vaadata, et suurendada demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste kaitset;

| G. | arvestades, et Euroopa Liidu lepingu preambuli kohaselt on liikmesriigid kinnitanud oma pühendumust Euroopa sotsiaalhartas määratletud sotsiaalsetele õigustele; arvestades, et ka Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 151 sisaldab selget viidet sellistele sotsiaalsetele põhiõigustele, nagu on sätestatud Euroopa sotsiaalhartas; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Liidu lepingu preambuli kohaselt on liikmesriigid kinnitanud oma pühendumust Euroopa sotsiaalhartas määratletud sotsiaalsetele õigustele; arvestades, et ka Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 151 sisaldab selget viidet sellistele sotsiaalsetele põhiõigustele, nagu on sätestatud Euroopa sotsiaalhartas;

| H. | arvestades, et Lissaboni lepingu jõustumisega sai põhiõiguste harta aluslepingute täieõiguslikuks osaks ning sellest tulenevalt muutus harta ELi institutsioonidele, asutustele ja ametitele, samuti ka liikmesriikidele ELi õigusaktide kohaldamisel õiguslikult siduvaks; arvestades, et tõhusat põhiõiguste järgimise tava tuleb kujundada, edendada ja tugevdada nii ELi institutsioonides kui ka liikmesriikides, eelkõige liidu õiguse kohaldamisel liikmesriigisiseselt ning suhetes kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Lissaboni lepingu jõustumisega sai põhiõiguste harta aluslepingute täieõiguslikuks osaks ning sellest tulenevalt muutus harta ELi institutsioonidele, asutustele ja ametitele, samuti ka liikmesriikidele ELi õigusaktide kohaldamisel õiguslikult siduvaks; arvestades, et tõhusat põhiõiguste järgimise tava tuleb kujundada, edendada ja tugevdada nii ELi institutsioonides kui ka liikmesriikides, eelkõige liidu õiguse kohaldamisel liikmesriigisiseselt ning suhetes kolmandate riikidega;

| I. | arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklites 2 ja 3 tunnustatakse õigust elule ja õigust isikupuutumatusele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklites 2 ja 3 tunnustatakse õigust elule ja õigust isikupuutumatusele;

| J. | arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 4 on sätestatud igasuguse ebainimliku ja alandava kohtlemise keeld; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 4 on sätestatud igasuguse ebainimliku ja alandava kohtlemise keeld;

| K. | arvestades, et nii Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklid 8, 9, 10, 19 ja 21 kui ka Euroopa Kohtu kohtupraktika tunnustavad sotsiaalsete põhiõiguste tähtsust, rõhutades seega, et neid õigusi, sealhulgas ametiühinguõigusi, streigiõigust ning ühinemis- ja kogunemisõigust tuleb kaitsta samal viisil nagu teisi hartas tunnustatud põhiõigusi; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et nii Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklid 8, 9, 10, 19 ja 21 kui ka Euroopa Kohtu kohtupraktika tunnustavad sotsiaalsete põhiõiguste tähtsust, rõhutades seega, et neid õigusi, sealhulgas ametiühinguõigusi, streigiõigust ning ühinemis- ja kogunemisõigust tuleb kaitsta samal viisil nagu teisi hartas tunnustatud põhiõigusi;

| L. | arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 22 kohustab liitu austama kultuurilist, usulist ja keelelist mitmekesisust ning artikkel 21 keelab diskrimineerimise keele ja/või rahvusvähemusse kuulumise alusel; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 22 kohustab liitu austama kultuurilist, usulist ja keelelist mitmekesisust ning artikkel 21 keelab diskrimineerimise keele ja/või rahvusvähemusse kuulumise alusel;

| M. | arvestades, et põhiõiguste harta artikliga 33 tagatakse perekonna õiguslik, majanduslik ja sotsiaalne kaitse; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et põhiõiguste harta artikliga 33 tagatakse perekonna õiguslik, majanduslik ja sotsiaalne kaitse;

| N. | arvestades, et harta artiklites 37 ja 38 tagatakse õigus kõrgetasemelisele keskkonnakaitsele, mis on lahutamatult seotud liidu poliitika teostamisega; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et harta artiklites 37 ja 38 tagatakse õigus kõrgetasemelisele keskkonnakaitsele, mis on lahutamatult seotud liidu poliitika teostamisega;

| O. | arvestades, et liikmesriigid ei saa vähendada nende enda põhiseaduses teatavate õigustega seonduvaid tagatisi ettekäändel, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta või teised ELi õiguslikud vahendid tagavad nõrgema kaitse; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et liikmesriigid ei saa vähendada nende enda põhiseaduses teatavate õigustega seonduvaid tagatisi ettekäändel, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta või teised ELi õiguslikud vahendid tagavad nõrgema kaitse;

| P. | arvestades, et hartas sätestatud õiguste ja vabaduste tegeliku jõustamise ülesanne lasub eelkõige liikmesriikide kohtu-, õiguskaitse- ja haldusasutustel; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et hartas sätestatud õiguste ja vabaduste tegeliku jõustamise ülesanne lasub eelkõige liikmesriikide kohtu-, õiguskaitse- ja haldusasutustel;

| Q. | arvestades, et ELi toimimise lepingu V jaotises esitatud vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala rakendamine eeldab põhiõiguste täielikku austamist nii ELi kui ka iga liikmesriigi poolt; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ELi toimimise lepingu V jaotises esitatud vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala rakendamine eeldab põhiõiguste täielikku austamist nii ELi kui ka iga liikmesriigi poolt;

| R. | arvestades, et ELi keskmes peab olema inimene, kodanik või elanik ja et põhiõiguste hartas tunnustatud isiku-, kodaniku, poliitiliste, majanduslike ja sotsiaalsete õiguste eesmärk ei ole üksnes kaitsta ELi kodanikke ja elanikke võimalike sekkumiste, kuritarvituste ja vägivalla eest, vaid need on ka kodanike ja elanike täieulatusliku ja häirimatu eneseteostuse eeltingimus; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et ELi keskmes peab olema inimene, kodanik või elanik ja et põhiõiguste hartas tunnustatud isiku-, kodaniku, poliitiliste, majanduslike ja sotsiaalsete õiguste eesmärk ei ole üksnes kaitsta ELi kodanikke ja elanikke võimalike sekkumiste, kuritarvituste ja vägivalla eest, vaid need on ka kodanike ja elanike täieulatusliku ja häirimatu eneseteostuse eeltingimus;

| S. | arvestades, et õigusriik on Euroopa liberaalse demokraatia nurgakivi ja Euroopa Liidu üks aluspõhimõtetest, mis tugineb kõigi liikmesriikide ühistele põhiseaduslikele tavadele; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et õigusriik on Euroopa liberaalse demokraatia nurgakivi ja Euroopa Liidu üks aluspõhimõtetest, mis tugineb kõigi liikmesriikide ühistele põhiseaduslikele tavadele;

| T. | arvestades, et liikmesriikide ja nende õigussüsteemide vahelise vastastikuse usalduse tagamisel mängib väga tähtsat rolli viis, kuidas õigusriik on riiklikul tasandil rakendatud, ning seetõttu on väga oluline luua ELi toimimise lepingu V jaotises esitatud vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et liikmesriikide ja nende õigussüsteemide vahelise vastastikuse usalduse tagamisel mängib väga tähtsat rolli viis, kuidas õigusriik on riiklikul tasandil rakendatud, ning seetõttu on väga oluline luua ELi toimimise lepingu V jaotises esitatud vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala;

| U. | arvestades, et õigusriigi põhimõtte austamine on põhiõiguste kaitsmise eeltingimus ja et see on eriti oluline ELis, kuna see on ka aluslepingutest ja rahvusvahelisest õigusest tulenevate õiguste ja kohustuste järgimise eeltingimus; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et õigusriigi põhimõtte austamine on põhiõiguste kaitsmise eeltingimus ja et see on eriti oluline ELis, kuna see on ka aluslepingutest ja rahvusvahelisest õigusest tulenevate õiguste ja kohustuste järgimise eeltingimus;

| V. | arvestades, et EL ja selle liikmesriigid on osalised ülemaailmses protsessis uute säästva arengu eesmärkide saavutamisel, mille kohaselt on inimõigused universaalsed, jagamatud ja võõrandamatud; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et EL ja selle liikmesriigid on osalised ülemaailmses protsessis uute säästva arengu eesmärkide saavutamisel, mille kohaselt on inimõigused universaalsed, jagamatud ja võõrandamatud;

| W. | arvestades, et nende väärtuste ja põhimõtete rakendamine peab samuti põhinema põhiõiguste hartas tagatud põhiõiguste austamise tõhusal järelevalvel, sealhulgas õigusaktide ettepanekute väljatöötamise ajal; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et nende väärtuste ja põhimõtete rakendamine peab samuti põhinema põhiõiguste hartas tagatud põhiõiguste austamise tõhusal järelevalvel, sealhulgas õigusaktide ettepanekute väljatöötamise ajal;

| X. | arvestades, et ELis valitseb parajasti tõsine majandus- ja finantskriis, mis koos teatavate meetmetega, sealhulgas karmid eelarvekärped, mida mõned liikmesriigid kriisi ohjamiseks rakendavad, avaldab negatiivset mõju ELi kodanike elutingimustele – töötus ja vaesuse määr suureneb, ebavõrdsus ja ebakindlad töösuhted süvenevad ning teenuste kvaliteet ja kättesaadavus väheneb – ja sellest tingitult kodanike heaolule; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et ELis valitseb parajasti tõsine majandus- ja finantskriis, mis koos teatavate meetmetega, sealhulgas karmid eelarvekärped, mida mõned liikmesriigid kriisi ohjamiseks rakendavad, avaldab negatiivset mõju ELi kodanike elutingimustele – töötus ja vaesuse määr suureneb, ebavõrdsus ja ebakindlad töösuhted süvenevad ning teenuste kvaliteet ja kättesaadavus väheneb – ja sellest tingitult kodanike heaolule;

| Y. | arvestades, et peaaegu kolmandik parlamendile edastatud petitsioonidest on seotud hartas sätestatud põhiõiguste väidetava rikkumisega ning neis käsitletakse kodakondsuse, nn nelja vabaduse, tööhõive, majandusliku olukorra, keskkonna- ja tarbijakaitse, õigussüsteemide, valimisõiguse ja demokraatliku osalemise, otsuste tegemise läbipaistvuse, puuete, laste õiguste, juurdepääsuga haridusele või keeleõigustega seotud probleeme; arvestades, et mõnedes petitsioonides tõstatatakse küsimusi seoses terviseprobleemide ning tervishoiu ja tervishoiuteenuste kättesaadavusega, kuid ka õigusega tööle, mis kõik on seotud majanduskriisi otseste tagajärgedega; arvestades, et tavaliselt annavad petitsioonid kõige varem tunnistust põhiõiguste olukorrast liikmesriikides; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et peaaegu kolmandik parlamendile edastatud petitsioonidest on seotud hartas sätestatud põhiõiguste väidetava rikkumisega ning neis käsitletakse kodakondsuse, nn nelja vabaduse, tööhõive, majandusliku olukorra, keskkonna- ja tarbijakaitse, õigussüsteemide, valimisõiguse ja demokraatliku osalemise, otsuste tegemise läbipaistvuse, puuete, laste õiguste, juurdepääsuga haridusele või keeleõigustega seotud probleeme; arvestades, et mõnedes petitsioonides tõstatatakse küsimusi seoses terviseprobleemide ning tervishoiu ja tervishoiuteenuste kättesaadavusega, kuid ka õigusega tööle, mis kõik on seotud majanduskriisi otseste tagajärgedega; arvestades, et tavaliselt annavad petitsioonid kõige varem tunnistust põhiõiguste olukorrast liikmesriikides;

| Z. | arvestades, et ELi toimimise aluseks on eeldus ja vastastikune usaldus, et liikmesriigid austavad demokraatiat, õigusriigi põhimõtet ja põhiõigusi, nagu need on sätestatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, sealhulgas vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala arendamisel ja vastastikuse tunnustamise põhimõtte järgimisel; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et ELi toimimise aluseks on eeldus ja vastastikune usaldus, et liikmesriigid austavad demokraatiat, õigusriigi põhimõtet ja põhiõigusi, nagu need on sätestatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, sealhulgas vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala arendamisel ja vastastikuse tunnustamise põhimõtte järgimisel;

| AA. | arvestades, et töötusel, vaesuses elamisel või sotsiaalsel tõrjutusel on märkimisväärsed tagajärjed põhiõiguste saamisele ja nende kasutamisele, mis tähendab, et haavatavas olukorras olevatele inimestele tuleb tagada juurdepääs põhiteenustele, sealhulgas sotsiaal- ja finantsteenustele; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et töötusel, vaesuses elamisel või sotsiaalsel tõrjutusel on märkimisväärsed tagajärjed põhiõiguste saamisele ja nende kasutamisele, mis tähendab, et haavatavas olukorras olevatele inimestele tuleb tagada juurdepääs põhiteenustele, sealhulgas sotsiaal- ja finantsteenustele;

| AB. | arvestades, et pärast viimaseid ELi territooriumil toimunud terrorirünnakuid võetud teatavad terrorismivastased poliitikameetmed võivad tõenäoliselt ohustada põhiõigusi ja -vabadusi ELis; arvestades, et äärmiselt oluline on tagada tasakaalu säilimine põhivabaduste ja -õiguste kaitse ja turvalisuse suurendamise vahel; arvestades, et ELil ja selle liikmesriikidel on kohustus ELi kodanikke kaitsta, tagades samal ajal kodanike põhiõiguste ja -vabaduste austamise julgeolekupoliitika kujundamisel ja selle elluviimisel; arvestades, et vajadusest lähtumise ja proportsionaalsuse põhimõtted peavad olema selles valdkonnas valdavad, et rakendatav poliitika ei kahjustaks kodanikuvabadusi; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et pärast viimaseid ELi territooriumil toimunud terrorirünnakuid võetud teatavad terrorismivastased poliitikameetmed võivad tõenäoliselt ohustada põhiõigusi ja -vabadusi ELis; arvestades, et äärmiselt oluline on tagada tasakaalu säilimine põhivabaduste ja -õiguste kaitse ja turvalisuse suurendamise vahel; arvestades, et ELil ja selle liikmesriikidel on kohustus ELi kodanikke kaitsta, tagades samal ajal kodanike põhiõiguste ja -vabaduste austamise julgeolekupoliitika kujundamisel ja selle elluviimisel; arvestades, et vajadusest lähtumise ja proportsionaalsuse põhimõtted peavad olema selles valdkonnas valdavad, et rakendatav poliitika ei kahjustaks kodanikuvabadusi;

| AC. | arvestades, et Vahemerel hukkub ennenägematult tuhandeid inimesi, millest tulenevalt on ELil suur kohustus võtta meetmeid, et päästa elusid, lõpetada inimkaubitsejate tegevus, pakkuda sisserändajatele õiguspäraseid võimalusi ning abistada ja kaitsta varjupaigataotlejaid ja pagulasi; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et Vahemerel hukkub ennenägematult tuhandeid inimesi, millest tulenevalt on ELil suur kohustus võtta meetmeid, et päästa elusid, lõpetada inimkaubitsejate tegevus, pakkuda sisserändajatele õiguspäraseid võimalusi ning abistada ja kaitsta varjupaigataotlejaid ja pagulasi;

| AD. | tuletab meelde, et 2014. aastal hukkus või jäi teadmata kadunuks ligikaudu 3 500 Euroopa territooriumile jõuda üritanud rändajat, mistõttu kasvas viimase kahekümne aasta jooksul hukkunud või teadmata kadunud isikute arv ligikaudu 30 000 ni; arvestades, et rändetee Euroopasse on Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni andmetel muutunud rändajate jaoks kõige ohtlikumaks rändeteeks maailmas; |
| --- | --- |

AD.

tuletab meelde, et 2014. aastal hukkus või jäi teadmata kadunuks ligikaudu 3 500 Euroopa territooriumile jõuda üritanud rändajat, mistõttu kasvas viimase kahekümne aasta jooksul hukkunud või teadmata kadunud isikute arv ligikaudu 30 000 ni; arvestades, et rändetee Euroopasse on Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni andmetel muutunud rändajate jaoks kõige ohtlikumaks rändeteeks maailmas;

| AE. | arvestades, et igal aastal on keskmiselt 1 000 varjupaigataotlust otseselt seotud suguelundite moonutamisega; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et igal aastal on keskmiselt 1 000 varjupaigataotlust otseselt seotud suguelundite moonutamisega;

| AF. | arvestades, et varjupaigaõigus on tagatud 1951. aasta pagulasseisundi konventsiooni (Genfi konventsioon) ja selle 31. jaanuari 1967. aasta protokolliga; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et varjupaigaõigus on tagatud 1951. aasta pagulasseisundi konventsiooni (Genfi konventsioon) ja selle 31. jaanuari 1967. aasta protokolliga;

| AG. | arvestades, et äärmusliku natsionalismi, rassismi, ksenofoobia ja sallimatuse ilmingud ei ole meie kogukondadest veel kadunud; arvestades, et pärast hiljutisi terrorirünnakuid näivad need ilmingud olevat paljudes liikmesriikides hoopis tõusuteel, mõjutades nii traditsiooniliste kui ka uute rahvusvähemuste kogukondi; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et äärmusliku natsionalismi, rassismi, ksenofoobia ja sallimatuse ilmingud ei ole meie kogukondadest veel kadunud; arvestades, et pärast hiljutisi terrorirünnakuid näivad need ilmingud olevat paljudes liikmesriikides hoopis tõusuteel, mõjutades nii traditsiooniliste kui ka uute rahvusvähemuste kogukondi;

| AH. | arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 49 võib liidu liikmeks astumise avalduse esitada iga Euroopa riik, kes austab artiklis 2 osutatud väärtusi ning võtab endale kohustuse neid edendada; arvestades, et Kopenhaageni kriteeriumide täitmine on peamine eeltingimus ELiga ühinemiseks; arvestades, et lähtuvalt Euroopa Liidu lepingu artiklist 2 ei ole kandidaatriikidele Kopenhaageni kriteeriumide alusel kehtivad kohustused ainult ühinemiseelsed põhinõuded, vaid neid tuleb täita ka pärast ELiga ühinemist; arvestades, et seda silmas pidades tuleks kõiki liikmesriike pidevalt hinnata, et kontrollida, kas nad jätkavad ELi põhiväärtuste – põhiõiguste austamise, demokraatlike institutsioonide ja õigusriigi põhimõtte – järgimist; arvestades, et tuleb kasutusele võtta järgjärguline korrigeeriv mehhanism, mis võimaldaks vähendada poliitilise dialoogi ja Euroopa Liidu lepingu artikli 7 vahelist lõhet ja leida lahendus Kopenhaageni dilemmale kehtivate aluslepingute raames; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 49 võib liidu liikmeks astumise avalduse esitada iga Euroopa riik, kes austab artiklis 2 osutatud väärtusi ning võtab endale kohustuse neid edendada; arvestades, et Kopenhaageni kriteeriumide täitmine on peamine eeltingimus ELiga ühinemiseks; arvestades, et lähtuvalt Euroopa Liidu lepingu artiklist 2 ei ole kandidaatriikidele Kopenhaageni kriteeriumide alusel kehtivad kohustused ainult ühinemiseelsed põhinõuded, vaid neid tuleb täita ka pärast ELiga ühinemist; arvestades, et seda silmas pidades tuleks kõiki liikmesriike pidevalt hinnata, et kontrollida, kas nad jätkavad ELi põhiväärtuste – põhiõiguste austamise, demokraatlike institutsioonide ja õigusriigi põhimõtte – järgimist; arvestades, et tuleb kasutusele võtta järgjärguline korrigeeriv mehhanism, mis võimaldaks vähendada poliitilise dialoogi ja Euroopa Liidu lepingu artikli 7 vahelist lõhet ja leida lahendus Kopenhaageni dilemmale kehtivate aluslepingute raames;

| AI. | arvestades, et selgete ühiste näitajate puudumise tõttu seatakse liikmesriigis õigusriigi, demokraatia ja põhiõiguste olukorra küsitavaks tegemine pidevalt poliitilistel ja institutsioonilistel kaalutlustel kahtluse alla; arvestades, et õiguslikult siduvate menetluste puudumine põhjustab sageli püsivat jõuetust ning ELi aluslepingute ja väärtuste mitteaustamist ELi institutsioonide kaassüül; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et selgete ühiste näitajate puudumise tõttu seatakse liikmesriigis õigusriigi, demokraatia ja põhiõiguste olukorra küsitavaks tegemine pidevalt poliitilistel ja institutsioonilistel kaalutlustel kahtluse alla; arvestades, et õiguslikult siduvate menetluste puudumine põhjustab sageli püsivat jõuetust ning ELi aluslepingute ja väärtuste mitteaustamist ELi institutsioonide kaassüül;

| AJ. | arvestades, et õigus esitada petitsioone on loonud tugevad sidemed ELi kodanike ja Euroopa Parlamendi vahel; arvestades, et Euroopa kodanikualgatusega tekkis uus vahetu side ELi kodanike ja ELi institutsioonide vahel ning see võib soodustada põhiõiguste ja kodanike õiguste arengut; arvestades, et üks kodanike õigusi on õigus esitada petitsioone, mis aitab neil kaitsta oma põhiõigusi, nagu on sätestatud harta artiklis 44 ja ELi toimimise lepingu artiklis 227; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et õigus esitada petitsioone on loonud tugevad sidemed ELi kodanike ja Euroopa Parlamendi vahel; arvestades, et Euroopa kodanikualgatusega tekkis uus vahetu side ELi kodanike ja ELi institutsioonide vahel ning see võib soodustada põhiõiguste ja kodanike õiguste arengut; arvestades, et üks kodanike õigusi on õigus esitada petitsioone, mis aitab neil kaitsta oma põhiõigusi, nagu on sätestatud harta artiklis 44 ja ELi toimimise lepingu artiklis 227;

| AK. | arvestades, et ELis diskrimineeritakse naisi endiselt palju ning et nad on liiga sageli rünnakute ja vägivalla, sealhulgas seksuaalse vägivalla ohvrid; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et ELis diskrimineeritakse naisi endiselt palju ning et nad on liiga sageli rünnakute ja vägivalla, sealhulgas seksuaalse vägivalla ohvrid;

| AL. | arvestades, et naistevastane vägivald on kõige levinum põhiõiguste rikkumine Euroopa Liidus ja kogu maailmas, mis puudutab kõiki ühiskonnakihte, olenemata vanusest, haridusest, sissetulekust, ühiskondlikust positsioonist ja päritolu- või elukohariigist, ning kujutab endast olulist takistust soolisele võrdõiguslikkusele; |
| --- | --- |

AL.

arvestades, et naistevastane vägivald on kõige levinum põhiõiguste rikkumine Euroopa Liidus ja kogu maailmas, mis puudutab kõiki ühiskonnakihte, olenemata vanusest, haridusest, sissetulekust, ühiskondlikust positsioonist ja päritolu- või elukohariigist, ning kujutab endast olulist takistust soolisele võrdõiguslikkusele;

| AM. | arvestades, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti poolt 2014. aastal läbi viidud uuringu kohaselt ei esita enamik vägivalla ohvriks sattunud naisi kogetud vägivalla kohta kaebust politseile; |
| --- | --- |

AM.

arvestades, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti poolt 2014. aastal läbi viidud uuringu kohaselt ei esita enamik vägivalla ohvriks sattunud naisi kogetud vägivalla kohta kaebust politseile;

| AN. | arvestades, et seksuaal- ja reproduktiivtervis ning seonduvad õigused põhinevad peamistel inimõigustel ning on inimväärikuse oluline osa (32); arvestades, et elupäästva abordi keelamine on võrdne inimõiguste raske rikkumisega; |
| --- | --- |

AN.

arvestades, et seksuaal- ja reproduktiivtervis ning seonduvad õigused põhinevad peamistel inimõigustel ning on inimväärikuse oluline osa (32); arvestades, et elupäästva abordi keelamine on võrdne inimõiguste raske rikkumisega;

| AO. | arvestades, et naiste ja laste inimkaubandus ja seksuaalne ärakasutamine on selge inimõiguste ja inimväärikuse ning õiguse ja demokraatia aluspõhimõtete rikkumine; arvestades, et käesoleval ajal on naised süvenenud majandusliku ebakindluse ja suurema töötuks jäämise riski tõttu nende ähvardavate ohtude suhtes haavatavamad; |
| --- | --- |

AO.

arvestades, et naiste ja laste inimkaubandus ja seksuaalne ärakasutamine on selge inimõiguste ja inimväärikuse ning õiguse ja demokraatia aluspõhimõtete rikkumine; arvestades, et käesoleval ajal on naised süvenenud majandusliku ebakindluse ja suurema töötuks jäämise riski tõttu nende ähvardavate ohtude suhtes haavatavamad;

| AP. | arvestades, et naistevastast vägivalda kui soopõhise diskrimineerimise vormi ei ole sõnaselgelt ELi õigusaktidesse lisatud ning see on mõistena hõlmatud üksnes kolme riigi (Hispaania, Rootsi ja Saksamaa) õigussüsteemides, millest tulenevalt ei peeta naistevastast vägivalda oluliseks võrdõiguslikkuse probleemiks; arvestades, et liikmesriigid kasutavad naistevastase ja soopõhise vägivalla määratlemisel ad hoc käsitust, mistõttu on määratlused siseriiklikes õigusaktides väga erinevad ja andmed võrreldamatud; |
| --- | --- |

AP.

arvestades, et naistevastast vägivalda kui soopõhise diskrimineerimise vormi ei ole sõnaselgelt ELi õigusaktidesse lisatud ning see on mõistena hõlmatud üksnes kolme riigi (Hispaania, Rootsi ja Saksamaa) õigussüsteemides, millest tulenevalt ei peeta naistevastast vägivalda oluliseks võrdõiguslikkuse probleemiks; arvestades, et liikmesriigid kasutavad naistevastase ja soopõhise vägivalla määratlemisel ad hoc käsitust, mistõttu on määratlused siseriiklikes õigusaktides väga erinevad ja andmed võrreldamatud;

| AQ. | arvestades, et liikmesriigid ei ole suguelundite moonutamise julmast tavast puutumata jäänud, selle ohvriks on teadete kohaselt langenud 500 000 naist ELis ja ohus on veel 180 000 naist; |
| --- | --- |

AQ.

arvestades, et liikmesriigid ei ole suguelundite moonutamise julmast tavast puutumata jäänud, selle ohvriks on teadete kohaselt langenud 500 000 naist ELis ja ohus on veel 180 000 naist;

| AR. | arvestades, et ELis ja liikmesriikides toimub endiselt palju põhiõiguste rikkumisi, nagu ilmneb Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtuotsustest ja Euroopa Komisjoni, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti, vabaühenduste, Euroopa Nõukogu ja ÜRO aruannetest, näiteks kodanikuühiskonna organisatsioonide kogunemis- ja sõnavabaduse rikkumine, lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste institutsiooniline diskrimineerimine, keelates neil abielluda ja kehtestades propagandavastaseid õigusakte, ning jätkuvalt kõrge on sellise diskrimineerimise ja selliste vihakuritegude määr, mis on ajendatud rassismist, ksenofoobiast, usulisest sallimatusest või eelarvamusest inimese puude, seksuaalse sättumuse või sooidentiteedi alusel; arvestades, et komisjoni, nõukogu ja liikmesriikide reaktsioonid ei ole nende seaduserikkumiste raskusastme ja korduvusega vastavuses; |
| --- | --- |

AR.

arvestades, et ELis ja liikmesriikides toimub endiselt palju põhiõiguste rikkumisi, nagu ilmneb Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtuotsustest ja Euroopa Komisjoni, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti, vabaühenduste, Euroopa Nõukogu ja ÜRO aruannetest, näiteks kodanikuühiskonna organisatsioonide kogunemis- ja sõnavabaduse rikkumine, lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste institutsiooniline diskrimineerimine, keelates neil abielluda ja kehtestades propagandavastaseid õigusakte, ning jätkuvalt kõrge on sellise diskrimineerimise ja selliste vihakuritegude määr, mis on ajendatud rassismist, ksenofoobiast, usulisest sallimatusest või eelarvamusest inimese puude, seksuaalse sättumuse või sooidentiteedi alusel; arvestades, et komisjoni, nõukogu ja liikmesriikide reaktsioonid ei ole nende seaduserikkumiste raskusastme ja korduvusega vastavuses;

| AS. | arvestades, et ühiskondadel, kus põhiõigusi kohaldatakse ja kaitstakse täiel määral, on paremad võimalused dünaamilise ja konkurentsivõimelise majanduse kujundamiseks; |
| --- | --- |

AS.

arvestades, et ühiskondadel, kus põhiõigusi kohaldatakse ja kaitstakse täiel määral, on paremad võimalused dünaamilise ja konkurentsivõimelise majanduse kujundamiseks;

| AT. | arvestades, et romad, kes on Euroopa suurim etniline vähemus, on jätkuvalt tõsise diskrimineerimise, rassistlike rünnakute, vihkamist õhutavate avalduste, vaesuse ja tõrjutuse ohvrid; |
| --- | --- |

AT.

arvestades, et romad, kes on Euroopa suurim etniline vähemus, on jätkuvalt tõsise diskrimineerimise, rassistlike rünnakute, vihkamist õhutavate avalduste, vaesuse ja tõrjutuse ohvrid;

| AU. | arvestades, et ELi välistegevus tugineb samadele põhimõtetele, mille alusel EL loodi ja kujunes: need on demokraatia, solidaarsus, inimväärikus ja kõik põhiõigused; arvestades, et kuigi inimõigusi käsitlevad konkreetsed suunised on välja töötatud ELi välispoliitika raames, ei ole seda juhtunud sisepoliitika puhul, mis võib kaasa tuua süüdistused topeltstandardite järgimises; arvestades, et põhiõiguste edendamisega ELi poolt liidu välistegevuse raames peab ühtlasi kaasnema kindel ja järjepidev sisepoliitika põhiõiguste austamise jälgimiseks ELi territooriumil; |
| --- | --- |

AU.

arvestades, et ELi välistegevus tugineb samadele põhimõtetele, mille alusel EL loodi ja kujunes: need on demokraatia, solidaarsus, inimväärikus ja kõik põhiõigused; arvestades, et kuigi inimõigusi käsitlevad konkreetsed suunised on välja töötatud ELi välispoliitika raames, ei ole seda juhtunud sisepoliitika puhul, mis võib kaasa tuua süüdistused topeltstandardite järgimises; arvestades, et põhiõiguste edendamisega ELi poolt liidu välistegevuse raames peab ühtlasi kaasnema kindel ja järjepidev sisepoliitika põhiõiguste austamise jälgimiseks ELi territooriumil;

| AV. | arvestades, et isikuandmete kaitset käsitlevad sätted peavad olema kooskõlas eesmärgi, vajaduse ja proportsionaalsuse põhimõtetega, sealhulgas rahvusvaheliste lepingute läbirääkimiste ja sõlmimise ajal, ning et seda on rõhutatud ka Euroopa Kohtu 6. aprilli 2014. aasta otsuses, millega tunnistati kehtetuks direktiiv 2006/24/EÜ, ja Euroopa Andmekaitseinspektori arvamustes; |
| --- | --- |

AV.

arvestades, et isikuandmete kaitset käsitlevad sätted peavad olema kooskõlas eesmärgi, vajaduse ja proportsionaalsuse põhimõtetega, sealhulgas rahvusvaheliste lepingute läbirääkimiste ja sõlmimise ajal, ning et seda on rõhutatud ka Euroopa Kohtu 6. aprilli 2014. aasta otsuses, millega tunnistati kehtetuks direktiiv 2006/24/EÜ, ja Euroopa Andmekaitseinspektori arvamustes;

| AW. | arvestades, et õigus era- ja perekonnaelu puutumatusele ning isikuandmete kaitse on sätestatud põhiõiguste hartas ning moodustavad seega ELi esmaste õigusaktide lahutamatu osa; |
| --- | --- |

AW.

arvestades, et õigus era- ja perekonnaelu puutumatusele ning isikuandmete kaitse on sätestatud põhiõiguste hartas ning moodustavad seega ELi esmaste õigusaktide lahutamatu osa;

| AX. | arvestades, et uued tehnoloogiad võivad mõjutada põhiõigusi ja eelkõige õigust eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitset, mis on sätestatud põhiõiguste harta artiklites 7 ja 8; |
| --- | --- |

AX.

arvestades, et uued tehnoloogiad võivad mõjutada põhiõigusi ja eelkõige õigust eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitset, mis on sätestatud põhiõiguste harta artiklites 7 ja 8;

| AY. | arvestades, et massiline juurdepääs internetile on suurendanud veelgi võimalusi naiste füüsiliseks ja moraalseks kuritarvitamiseks, sealhulgas internetis kontakti otsimine seksuaalsuhte eesmärgil; |
| --- | --- |

AY.

arvestades, et massiline juurdepääs internetile on suurendanud veelgi võimalusi naiste füüsiliseks ja moraalseks kuritarvitamiseks, sealhulgas internetis kontakti otsimine seksuaalsuhte eesmärgil;

| AZ. | arvestades, et kiiresti muutuv digitaalne maailm (sealhulgas suurenenud interneti, rakenduste ja sotsiaalvõrgustike kasutamine) nõuab suuremaid isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitseabinõusid, et tagada konfidentsiaalsus ja kaitse; |
| --- | --- |

AZ.

arvestades, et kiiresti muutuv digitaalne maailm (sealhulgas suurenenud interneti, rakenduste ja sotsiaalvõrgustike kasutamine) nõuab suuremaid isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitseabinõusid, et tagada konfidentsiaalsus ja kaitse;

| BA. | arvestades, et põhivabadused, inimõigused ja võrdsed võimalused tuleb tagada kõigile Euroopa Liidu kodanikele, sealhulgas isikutele, kes kuuluvad rahvus- ja keelelistesse vähemustesse; |
| --- | --- |

BA.

arvestades, et põhivabadused, inimõigused ja võrdsed võimalused tuleb tagada kõigile Euroopa Liidu kodanikele, sealhulgas isikutele, kes kuuluvad rahvus- ja keelelistesse vähemustesse;

| BB. | arvestades, et WHO andmetel sureb Euroopas igal aastal väärkohtlemise tagajärjel vähemalt 850 alla 15-aastast last; |
| --- | --- |

BB.

arvestades, et WHO andmetel sureb Euroopas igal aastal väärkohtlemise tagajärjel vähemalt 850 alla 15-aastast last;

| BC. | arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti uuringule lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste (LGBTI-inimesed) vastu suunatud diskrimineerimise ja vihakuritegude kohta olid ligikaudu pooled küsitletud LGBTI-inimestest lisaks kogetud diskrimineerimisele ja vägivallale seisukohal, et „solvav keelekasutus LGBTI-inimeste suhtes on nende elukohaks oleva riigi poliitikas laialdaselt levinud“; |
| --- | --- |

BC.

arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti uuringule lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste (LGBTI-inimesed) vastu suunatud diskrimineerimise ja vihakuritegude kohta olid ligikaudu pooled küsitletud LGBTI-inimestest lisaks kogetud diskrimineerimisele ja vägivallale seisukohal, et „solvav keelekasutus LGBTI-inimeste suhtes on nende elukohaks oleva riigi poliitikas laialdaselt levinud“;

| BD. | arvestades, et LGBTI-inimesed on institutsioonilise diskrimineerimise ohvrid, kuna neil on keelatud sõlmida tsiviilpartnerlusi või on olemas seadused, mis keelavad neil väljendada oma seksuaalset sättumust; |
| --- | --- |

BD.

arvestades, et LGBTI-inimesed on institutsioonilise diskrimineerimise ohvrid, kuna neil on keelatud sõlmida tsiviilpartnerlusi või on olemas seadused, mis keelavad neil väljendada oma seksuaalset sättumust;

| BE. | arvestades, et puuetega inimesed kogevad mitmeid erinevaid diskrimineerimise vorme, mis takistavad neil oma põhiõigusi täielikult kasutada; |
| --- | --- |

BE.

arvestades, et puuetega inimesed kogevad mitmeid erinevaid diskrimineerimise vorme, mis takistavad neil oma põhiõigusi täielikult kasutada;

| BF. | arvestades, et puuetega inimeste vaesuse määr on keskmisest 70 % kõrgem, osaliselt piiratud juurdepääsu tõttu tööhõivele; |
| --- | --- |

BF.

arvestades, et puuetega inimeste vaesuse määr on keskmisest 70 % kõrgem, osaliselt piiratud juurdepääsu tõttu tööhõivele;

| BG. | arvestades, et riigi ilmalikkus ja erapooletus on tõhusaimad tagatised selleks, et riigis esindatud erinevad usulised kogukonnad ei kannataks diskrimineerimise all; |
| --- | --- |

BG.

arvestades, et riigi ilmalikkus ja erapooletus on tõhusaimad tagatised selleks, et riigis esindatud erinevad usulised kogukonnad ei kannataks diskrimineerimise all;

| BH. | arvestades, et ajakirjandusvabadus ja selliste kodanikuühiskonna rühmituste nagu vabaühenduste tegutsemisvabadus on demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste jaoks keskse tähtsusega; arvestades, et mitmetes liikmesriikides on neid vabadusi ohustatud seaduste vastuvõtmisega või ametiasutuste otsese sekkumisega; |
| --- | --- |

BH.

arvestades, et ajakirjandusvabadus ja selliste kodanikuühiskonna rühmituste nagu vabaühenduste tegutsemisvabadus on demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste jaoks keskse tähtsusega; arvestades, et mitmetes liikmesriikides on neid vabadusi ohustatud seaduste vastuvõtmisega või ametiasutuste otsese sekkumisega;

| BI. | arvestades, et eakatel on põhiõiguste harta kohaselt tunnustatud õigus „elada inimväärset ja iseseisvat elu ning osaleda sotsiaal- ja kultuurielus“; |
| --- | --- |

BI.

arvestades, et eakatel on põhiõiguste harta kohaselt tunnustatud õigus „elada inimväärset ja iseseisvat elu ning osaleda sotsiaal- ja kultuurielus“;

| BJ. | arvestades, et kuritegude toimepanijate karistamine toime pandud kuritegudele vastavate karistustega on kindlasti heidutav põhiõiguste rikkujate jaoks, kuid põhieesmärgiks peab siiski jääma pigem kuritegude ennetamine (haridus- ja kultuurialaste meetmete abil) kui tagantjärele sekkumine; |
| --- | --- |

BJ.

arvestades, et kuritegude toimepanijate karistamine toime pandud kuritegudele vastavate karistustega on kindlasti heidutav põhiõiguste rikkujate jaoks, kuid põhieesmärgiks peab siiski jääma pigem kuritegude ennetamine (haridus- ja kultuurialaste meetmete abil) kui tagantjärele sekkumine;

| BK. | arvestades, et selliste spetsialiseeritud institutsioonide nagu riiklikud inimõiguste institutsioonid või võrdõiguslikkuse küsimustega tegelevad asutused tulemuslikkus on tähtis, et aidata kodanikel paremini jõustada oma põhiõigusi, niivõrd kuivõrd liikmesriigid ELi õigust kohaldavad; |
| --- | --- |

BK.

arvestades, et selliste spetsialiseeritud institutsioonide nagu riiklikud inimõiguste institutsioonid või võrdõiguslikkuse küsimustega tegelevad asutused tulemuslikkus on tähtis, et aidata kodanikel paremini jõustada oma põhiõigusi, niivõrd kuivõrd liikmesriigid ELi õigust kohaldavad;

| BL. | arvestades, et harta artiklitega 39 ja 40 on tagatud õigus hääletada ja kandideerida oma elukohaliikmesriigis toimuvatel kohalikel ja Euroopa Parlamendi valimistel; arvestades, et vaba liikumise õiguse kasutamine ei tohiks seda õigust piirata; |
| --- | --- |

BL.

arvestades, et harta artiklitega 39 ja 40 on tagatud õigus hääletada ja kandideerida oma elukohaliikmesriigis toimuvatel kohalikel ja Euroopa Parlamendi valimistel; arvestades, et vaba liikumise õiguse kasutamine ei tohiks seda õigust piirata;

| BM. | arvestades komisjoni ja liikmesriikide nõrka reaktsiooni Edward Snowdeni avalikustatud ulatuslikule luuramisele interneti ja telekommunikatsioonivõrgustiku abil USA Riikliku Julgeolekuagentuuri programmi PRISM raames, mis hõlmas ka Euroopa riike, ning komisjoni ja liikmesriikide suutmatust jõustada meetmeid, et kaitsta ELi kodanikke või ELi elavaid kolmandate riikide kodanikke; |
| --- | --- |

BM.

arvestades komisjoni ja liikmesriikide nõrka reaktsiooni Edward Snowdeni avalikustatud ulatuslikule luuramisele interneti ja telekommunikatsioonivõrgustiku abil USA Riikliku Julgeolekuagentuuri programmi PRISM raames, mis hõlmas ka Euroopa riike, ning komisjoni ja liikmesriikide suutmatust jõustada meetmeid, et kaitsta ELi kodanikke või ELi elavaid kolmandate riikide kodanikke;

| 1. | peab äärmiselt oluliseks tagada Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 loetletud ELi ühiste väärtuste täielik austamine ELi ja liikmesriikide õiguses, avalikus poliitikas ja selle rakendustes, järgides seejuures täielikult subsidiaarsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

1.

peab äärmiselt oluliseks tagada Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 loetletud ELi ühiste väärtuste täielik austamine ELi ja liikmesriikide õiguses, avalikus poliitikas ja selle rakendustes, järgides seejuures täielikult subsidiaarsuse põhimõtet;

| 2. | kutsub liikmesriike üles tagama, et kõiki ELi õigusakte, sealhulgas majanduslikke ja finantsalaseid kohandamisprogramme, rakendataks kooskõlas põhiõiguste harta ja Euroopa sotsiaalhartaga (ELi toimimise lepingu artikkel 151); |
| --- | --- |

2.

kutsub liikmesriike üles tagama, et kõiki ELi õigusakte, sealhulgas majanduslikke ja finantsalaseid kohandamisprogramme, rakendataks kooskõlas põhiõiguste harta ja Euroopa sotsiaalhartaga (ELi toimimise lepingu artikkel 151);

| 3. | tuletab meelde liidu kohustust ühineda Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 6; võtab teadmiseks Euroopa Liidu Kohtu arvamuse 2/2013; kutsub komisjoni ja nõukogu üles võtma kasutusele vajalikud vahendid, et tagada aluslepingutes sätestatud eespool osutatud kohustuse viivitamatu täitmine; on seisukohal, et seda tuleb teha täieliku läbipaistvusega, kuna see annab täiendava mehhanismi põhiõiguste tõeliseks kaitseks ja üksikisikute tõhusamaks kaitseks nende põhiõiguste rikkumise eest, sealhulgas õiguse tõhusatele õiguskaitsevahenditele, samuti suurendab see ELi institutsioonide vastutust oma tegevuse või tegevusetuse eest põhiõiguste vallas; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde liidu kohustust ühineda Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 6; võtab teadmiseks Euroopa Liidu Kohtu arvamuse 2/2013; kutsub komisjoni ja nõukogu üles võtma kasutusele vajalikud vahendid, et tagada aluslepingutes sätestatud eespool osutatud kohustuse viivitamatu täitmine; on seisukohal, et seda tuleb teha täieliku läbipaistvusega, kuna see annab täiendava mehhanismi põhiõiguste tõeliseks kaitseks ja üksikisikute tõhusamaks kaitseks nende põhiõiguste rikkumise eest, sealhulgas õiguse tõhusatele õiguskaitsevahenditele, samuti suurendab see ELi institutsioonide vastutust oma tegevuse või tegevusetuse eest põhiõiguste vallas;

| 4. | tervitab komisjoni asepresidendi koha loomist, kelle pädevusse kuuluvad õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste harta järgimisega seotud küsimused, ning võtab teadmiseks tema võetud kohustuse jõustada nõuetekohaselt kehtiv raamistik; ootab lähiajal põhiõigusi käsitleva ELi sisese strateegia vastuvõtmist, tihedas koostöös teiste institutsioonidega ja konsulteerides ulatuslikult esindatud kodanikuühiskonna ja teiste huvirühmadega; on seisukohal, et kõnealune strateegia peab põhinema Euroopa Liidu lepingu artiklitel 2, 6 ja 7 ning olema kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 8 ja 10 sätestatud põhimõtete ja eesmärkidega; peab kahetsusväärseks, et puudub poliitiline tahe kasutada Euroopa Liidu lepingu artiklit 7 karistuse ja heidutava meetmena põhiõiguste rikkumises vastutavate liikmesriikide vastu; |
| --- | --- |

4.

tervitab komisjoni asepresidendi koha loomist, kelle pädevusse kuuluvad õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste harta järgimisega seotud küsimused, ning võtab teadmiseks tema võetud kohustuse jõustada nõuetekohaselt kehtiv raamistik; ootab lähiajal põhiõigusi käsitleva ELi sisese strateegia vastuvõtmist, tihedas koostöös teiste institutsioonidega ja konsulteerides ulatuslikult esindatud kodanikuühiskonna ja teiste huvirühmadega; on seisukohal, et kõnealune strateegia peab põhinema Euroopa Liidu lepingu artiklitel 2, 6 ja 7 ning olema kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 8 ja 10 sätestatud põhimõtete ja eesmärkidega; peab kahetsusväärseks, et puudub poliitiline tahe kasutada Euroopa Liidu lepingu artiklit 7 karistuse ja heidutava meetmena põhiõiguste rikkumises vastutavate liikmesriikide vastu;

| 5. | rõhutab, et olemasolevaid mehhanisme on vaja täiel määral ära kasutada, et tagada ELi lepingu artiklis 2 ja põhiõiguste hartas osutatud liidu põhiõiguste ja -väärtuste austamine, kaitse ja edendamine; rõhutab, et sel eesmärgil tuleb viivitamata kohaldada ja rakendada kõiki vahendeid, mis on aluslepingutega praegu ette nähtud; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et olemasolevaid mehhanisme on vaja täiel määral ära kasutada, et tagada ELi lepingu artiklis 2 ja põhiõiguste hartas osutatud liidu põhiõiguste ja -väärtuste austamine, kaitse ja edendamine; rõhutab, et sel eesmärgil tuleb viivitamata kohaldada ja rakendada kõiki vahendeid, mis on aluslepingutega praegu ette nähtud;

| 6. | rõhutab, et olemasolevaid mehhanisme tuleb täiel määral ära kasutada, käivitada objektiivsed hindamised ja uurimised ning algatada põhjendatud juhul rikkumismenetlus; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et olemasolevaid mehhanisme tuleb täiel määral ära kasutada, käivitada objektiivsed hindamised ja uurimised ning algatada põhjendatud juhul rikkumismenetlus;

| 7. | rõhutab võimalikku vajadust aluslepinguid muuta, et ELi aluslepingutes veelgi tugevdada põhiõiguste kaitset; |
| --- | --- |

7.

rõhutab võimalikku vajadust aluslepinguid muuta, et ELi aluslepingutes veelgi tugevdada põhiõiguste kaitset;

| 8. | võtab teadmiseks komisjoni teatise ELi uue õigusriigi tugevdamise raamistiku kohta, mis on esimene katse ületada praegused lüngad liikmesriikides põhiõiguste ja õigusriigi põhimõtte rikkumise juhtumite ennetamises ja lahendamises; võtab teadmiseks komisjoni kavatsuse teavitada Euroopa Parlamenti ja nõukogu korrapäraselt igas etapis tehtud edusammudest; on sellegipoolest seisukohal, et ettepanekuna esitatud raamistik ei pruugi olla piisavalt tõhus ja hoiatav, et ennetada ja lahendada põhiõiguste rikkumisi ELis, kuna komisjon esitas selle raamistiku mittesiduva teatisena, milles ei täpsustata, millal tuleks raamistik kasutusele võtta; |
| --- | --- |

8.

võtab teadmiseks komisjoni teatise ELi uue õigusriigi tugevdamise raamistiku kohta, mis on esimene katse ületada praegused lüngad liikmesriikides põhiõiguste ja õigusriigi põhimõtte rikkumise juhtumite ennetamises ja lahendamises; võtab teadmiseks komisjoni kavatsuse teavitada Euroopa Parlamenti ja nõukogu korrapäraselt igas etapis tehtud edusammudest; on sellegipoolest seisukohal, et ettepanekuna esitatud raamistik ei pruugi olla piisavalt tõhus ja hoiatav, et ennetada ja lahendada põhiõiguste rikkumisi ELis, kuna komisjon esitas selle raamistiku mittesiduva teatisena, milles ei täpsustata, millal tuleks raamistik kasutusele võtta;

| 9. | kutsub komisjoni kõnealust raamistikku praktikas rakendama ja edasi täiustama, et:






  a) | muuta see põhiõigusi käsitleva ELi sisestrateegia osaks, kuna õigusriik on Euroopa Liidus ja selle liikmesriikides põhiõiguste kaitsmise eeltingimus; |
| --- | --- | --- |

9.

kutsub komisjoni kõnealust raamistikku praktikas rakendama ja edasi täiustama, et:

a)

muuta see põhiõigusi käsitleva ELi sisestrateegia osaks, kuna õigusriik on Euroopa Liidus ja selle liikmesriikides põhiõiguste kaitsmise eeltingimus;

| b) | leida viis Euroopa Nõukogu eriteadmiste paremaks kasutamiseks ja luua õigusriigi ja põhiõigustega seotud küsimuste jaoks ametlik koostöökanal; |
| --- | --- |

b)

leida viis Euroopa Nõukogu eriteadmiste paremaks kasutamiseks ja luua õigusriigi ja põhiõigustega seotud küsimuste jaoks ametlik koostöökanal;

| c) | määratleda selgete mõistetega kohaldamise kriteeriumid ning tagada, et raamistiku ennetav ja läbipaistev rakendamine hoiab edukalt ära põhiõiguste rikkumiste toimumise; eelkõige määratleda „selge rikkumisohu“ ning „tõsise ja püsiva rikkumise“ kriteeriumid, tuginedes muu hulgas Euroopa Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikale; kaaluda nimetatud kriteeriumide kehtestamist sellisel viisil, et iga rikkumine käivitaks automaatselt raamistiku kohaldamise; |
| --- | --- |

c)

määratleda selgete mõistetega kohaldamise kriteeriumid ning tagada, et raamistiku ennetav ja läbipaistev rakendamine hoiab edukalt ära põhiõiguste rikkumiste toimumise; eelkõige määratleda „selge rikkumisohu“ ning „tõsise ja püsiva rikkumise“ kriteeriumid, tuginedes muu hulgas Euroopa Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikale; kaaluda nimetatud kriteeriumide kehtestamist sellisel viisil, et iga rikkumine käivitaks automaatselt raamistiku kohaldamise;

| d) | algatada rikkumismenetlusi, kui Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet tuvastab ELi lepingu artikli 2 süsteemse või olulise rikkumise, mis võib vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 260 viia ka rahaliste karistuste kehtestamiseni; |
| --- | --- |

d)

algatada rikkumismenetlusi, kui Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet tuvastab ELi lepingu artikli 2 süsteemse või olulise rikkumise, mis võib vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 260 viia ka rahaliste karistuste kehtestamiseni;

| e) | tagada Euroopa Liidu lepingu artikli 7 kohase menetluse automaatne käivitamine juhul, kui raamistikus ettenähtud kolmeetapiline protsess probleemi ei lahenda, täpsustades, milliseid asjaomase riigi aluslepingute rakendamisest tulenevaid õigusi, lisaks nõukogus hääletamise õigusele, saab peatada, et kaaluda võimalust kohaldada täiendavaid karistusi, mis tagavad raamistiku tõhusa toimimise ELi õiguse ja põhiõiguste kohaselt; |
| --- | --- |

e)

tagada Euroopa Liidu lepingu artikli 7 kohase menetluse automaatne käivitamine juhul, kui raamistikus ettenähtud kolmeetapiline protsess probleemi ei lahenda, täpsustades, milliseid asjaomase riigi aluslepingute rakendamisest tulenevaid õigusi, lisaks nõukogus hääletamise õigusele, saab peatada, et kaaluda võimalust kohaldada täiendavaid karistusi, mis tagavad raamistiku tõhusa toimimise ELi õiguse ja põhiõiguste kohaselt;

| f) | sätestada, et kõik ELi seadusandlikud ettepanekud, poliitikavaldkonnad ja meetmed, sealhulgas majanduse ja välissuhete valdkonna ning ELi rahastatavad meetmed, peavad vastama hartale ning läbima põhiõigustele avaldatava ex ante ja ex post mõju põhjaliku analüüsi, ja ühtlasi lisada ennetav tegevuskava, mis tagab kehtivate standardite tulemusliku kohaldamise ja aitab kindlaks teha valdkondi, mida on vaja reformida; on sellega seoses arvamusel, et õigusaktide ja poliitika väljatöötamisel peaks komisjon, nõukogu ja Euroopa Parlament täiel määral ära kasutama Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti sõltumatut välisekspertiisi; |
| --- | --- |

f)

sätestada, et kõik ELi seadusandlikud ettepanekud, poliitikavaldkonnad ja meetmed, sealhulgas majanduse ja välissuhete valdkonna ning ELi rahastatavad meetmed, peavad vastama hartale ning läbima põhiõigustele avaldatava ex ante ja ex post mõju põhjaliku analüüsi, ja ühtlasi lisada ennetav tegevuskava, mis tagab kehtivate standardite tulemusliku kohaldamise ja aitab kindlaks teha valdkondi, mida on vaja reformida; on sellega seoses arvamusel, et õigusaktide ja poliitika väljatöötamisel peaks komisjon, nõukogu ja Euroopa Parlament täiel määral ära kasutama Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti sõltumatut välisekspertiisi;

| g) | töötada koostöös Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametiga, inimõiguste küsimustega tegelevate liikmesriikide organitega ja võimalikult ulatuslikult esindatud kodanikuühiskonna panuse abil välja andmebaas, et koguda ja avaldada andmeid põhiõiguste olukorra kohta ELis ja liikmesriikides; |
| --- | --- |

g)

töötada koostöös Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametiga, inimõiguste küsimustega tegelevate liikmesriikide organitega ja võimalikult ulatuslikult esindatud kodanikuühiskonna panuse abil välja andmebaas, et koguda ja avaldada andmeid põhiõiguste olukorra kohta ELis ja liikmesriikides;

| 10. | nõuab tungivalt, et komisjon tagaks, et eespool osutatud sisestrateegiale lisanduks selge ja üksikasjalik uus mehhanism, mis põhineb rahvusvahelisel ja ELi õigusel ja hõlmab kõiki ELi lepingu artikliga 2 kaitstud väärtusi, et tagada sidusus ELi välissuhetes juba kohaldatava inimõiguste ja demokraatia strateegilise raamistikuga ja teha ELi institutsioonid ja liikmesriigid vastutavaks oma tegude või tegematajätmiste eest põhiõiguste valdkonnas; usub, et see mehhanism peaks võimaldama teostada järelevalvet põhiõiguste austamise üle kõikides ELi liikmesriikides ja andma võimaluse süstemaatiliseks ja institutsiooniliseks dialoogiks põhiõiguste rikkumise korral ühe või mitme liikmesriigi poolt; on seisukohal, et aluslepingute sätete täiel määral ära kasutamiseks peaks komisjon:






  a) | looma ühiste ja objektiivsete näitajate alusel tulemustabeli, mille abil hinnata demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste järgimist; nendes näitajates peaksid kajastuma Kopenhaageni poliitilised kriteeriumid, mida ELiga ühinemiseks tuleb täita, ning aluslepingute artiklis 2 ja põhiõiguste hartas sätestatud väärtused ja õigused, ning tabel tuleks koostada olemasolevate standardite alusel; sellega seoses peaks komisjon kaaluma ELi õigusemõistmise tulemustabeli kohaldamisala laiendamist, et hõlmata perioodilisse liikmesriigiti toimuvasse hindamisse põhiõiguste ja õigusriigi põhimõtte järgimine; |
| --- | --- | --- |

10.

nõuab tungivalt, et komisjon tagaks, et eespool osutatud sisestrateegiale lisanduks selge ja üksikasjalik uus mehhanism, mis põhineb rahvusvahelisel ja ELi õigusel ja hõlmab kõiki ELi lepingu artikliga 2 kaitstud väärtusi, et tagada sidusus ELi välissuhetes juba kohaldatava inimõiguste ja demokraatia strateegilise raamistikuga ja teha ELi institutsioonid ja liikmesriigid vastutavaks oma tegude või tegematajätmiste eest põhiõiguste valdkonnas; usub, et see mehhanism peaks võimaldama teostada järelevalvet põhiõiguste austamise üle kõikides ELi liikmesriikides ja andma võimaluse süstemaatiliseks ja institutsiooniliseks dialoogiks põhiõiguste rikkumise korral ühe või mitme liikmesriigi poolt; on seisukohal, et aluslepingute sätete täiel määral ära kasutamiseks peaks komisjon:

a)

looma ühiste ja objektiivsete näitajate alusel tulemustabeli, mille abil hinnata demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste järgimist; nendes näitajates peaksid kajastuma Kopenhaageni poliitilised kriteeriumid, mida ELiga ühinemiseks tuleb täita, ning aluslepingute artiklis 2 ja põhiõiguste hartas sätestatud väärtused ja õigused, ning tabel tuleks koostada olemasolevate standardite alusel; sellega seoses peaks komisjon kaaluma ELi õigusemõistmise tulemustabeli kohaldamisala laiendamist, et hõlmata perioodilisse liikmesriigiti toimuvasse hindamisse põhiõiguste ja õigusriigi põhimõtte järgimine;

| b) | tagama pideva järelevalve (mis põhineb tulemustabelil ja riikide iga-aastase hindamise süsteemil, mis tuleb välja töötada koostöös nõukogu ja Euroopa Parlamendiga) õigusriigi põhimõtte järgimise ja põhiõiguste olukorra üle igas ELi liikmesriigis, toetudes Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti, Euroopa Nõukogu ja selle Veneetsia komisjoni ning vabaühenduste andmetele; |
| --- | --- |

b)

tagama pideva järelevalve (mis põhineb tulemustabelil ja riikide iga-aastase hindamise süsteemil, mis tuleb välja töötada koostöös nõukogu ja Euroopa Parlamendiga) õigusriigi põhimõtte järgimise ja põhiõiguste olukorra üle igas ELi liikmesriigis, toetudes Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti, Euroopa Nõukogu ja selle Veneetsia komisjoni ning vabaühenduste andmetele;

| c) | tegema sellega seoses ettepaneku vaadata läbi Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti määrus, et anda ametile suuremad volitused ning inim- ja rahalised ressursid, et amet saaks jälgida olukorda liikmesriikides ja avaldada iga-aastase aruande, mis sisaldab üksikasjalikku hinnangut iga liikmesriigi tulemuste kohta; |
| --- | --- |

c)

tegema sellega seoses ettepaneku vaadata läbi Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti määrus, et anda ametile suuremad volitused ning inim- ja rahalised ressursid, et amet saaks jälgida olukorda liikmesriikides ja avaldada iga-aastase aruande, mis sisaldab üksikasjalikku hinnangut iga liikmesriigi tulemuste kohta;

| d) | väljastama ametliku märgukirja, kui koostatud tulemustabeli ja eespool osutatud iga-aastase aruande alusel ilmneb näitajatest, et liikmesriik rikub õigusriigi põhimõtet või põhiõigusi; ametliku märgukirjaga peab süstemaatiliselt kaasnema institutsioonilise dialoogi käivitamine, kuhu on lisaks komisjonile ja asjaomasele liikmesriigile kaasatud nõukogu, Euroopa Parlament ja asjaomase liikmesriigi parlament; |
| --- | --- |

d)

väljastama ametliku märgukirja, kui koostatud tulemustabeli ja eespool osutatud iga-aastase aruande alusel ilmneb näitajatest, et liikmesriik rikub õigusriigi põhimõtet või põhiõigusi; ametliku märgukirjaga peab süstemaatiliselt kaasnema institutsioonilise dialoogi käivitamine, kuhu on lisaks komisjonile ja asjaomasele liikmesriigile kaasatud nõukogu, Euroopa Parlament ja asjaomase liikmesriigi parlament;

| e) | aitama kaasa ELi institutsioonide ja ametite, Euroopa Nõukogu, ÜRO ja kodanikuühiskonna organisatsioonide vahelise kooskõlastamise parandamisele; tõhustama koostööd ELi institutsioonide ja liikmesriikide, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide vahel; |
| --- | --- |

e)

aitama kaasa ELi institutsioonide ja ametite, Euroopa Nõukogu, ÜRO ja kodanikuühiskonna organisatsioonide vahelise kooskõlastamise parandamisele; tõhustama koostööd ELi institutsioonide ja liikmesriikide, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide vahel;

| 11. | tervitab asjaolu, et nõukogu korraldab õigusriigi teemal arutelusid; on siiski seisukohal, et sellised arutelud ei ole kõige tulemuslikum viis Euroopa Liidu põhiväärtustega seotud rikkumiste lahendamiseks; peab kahetsusväärseks asjaolu, et Euroopa Parlamenti ei ole teavitatud selliste arutelude korraldamisest ega nendesse kaasatud; kutsub nõukogu üles tuginema oma aruteludes Euroopa Komisjoni, Euroopa Parlamendi, kodanikuühiskonna, Euroopa Nõukogu ja selle Veneetsia komisjoni ning teiste institutsiooniliste või muude sidusrühmade iga-aastaste ja eriaruannete tulemustele; |
| --- | --- |

11.

tervitab asjaolu, et nõukogu korraldab õigusriigi teemal arutelusid; on siiski seisukohal, et sellised arutelud ei ole kõige tulemuslikum viis Euroopa Liidu põhiväärtustega seotud rikkumiste lahendamiseks; peab kahetsusväärseks asjaolu, et Euroopa Parlamenti ei ole teavitatud selliste arutelude korraldamisest ega nendesse kaasatud; kutsub nõukogu üles tuginema oma aruteludes Euroopa Komisjoni, Euroopa Parlamendi, kodanikuühiskonna, Euroopa Nõukogu ja selle Veneetsia komisjoni ning teiste institutsiooniliste või muude sidusrühmade iga-aastaste ja eriaruannete tulemustele;

| 12. | palub komisjonil ja liikmesriikidel viia põhiõiguste hartaga tagatud põhiõiguste väidetavate rikkumiste korral läbi uurimine ning võtta meetmeid, kui need süüdistused leiavad kinnitust; ergutab eelkõige komisjoni algatama rikkumismenetluse juhul, kui liikmesriiki kahtlustatakse nimetatud õiguste rikkumises; |
| --- | --- |

12.

palub komisjonil ja liikmesriikidel viia põhiõiguste hartaga tagatud põhiõiguste väidetavate rikkumiste korral läbi uurimine ning võtta meetmeid, kui need süüdistused leiavad kinnitust; ergutab eelkõige komisjoni algatama rikkumismenetluse juhul, kui liikmesriiki kahtlustatakse nimetatud õiguste rikkumises;

| 13. | kutsub komisjoni üles panema rohkem rõhku liidu ettevalmistamisele, et liituda Euroopa sotsiaalhartaga, millele kirjutati alla Torinos 18. oktoobril 1961. aastal ja mis vaadati läbi Strasbourgis 3. mail 1996. aastal; |
| --- | --- |

13.

kutsub komisjoni üles panema rohkem rõhku liidu ettevalmistamisele, et liituda Euroopa sotsiaalhartaga, millele kirjutati alla Torinos 18. oktoobril 1961. aastal ja mis vaadati läbi Strasbourgis 3. mail 1996. aastal;

| 14. | kutsub liikmesriike üles looma ja tugevdama riiklikke inimõiguste institutsioone kooskõlas Pariisi põhimõtetega, et tagada inimõiguste sõltumatu edendamine ja kaitsmine riigi tasandil; |
| --- | --- |

14.

kutsub liikmesriike üles looma ja tugevdama riiklikke inimõiguste institutsioone kooskõlas Pariisi põhimõtetega, et tagada inimõiguste sõltumatu edendamine ja kaitsmine riigi tasandil;

| 15. | nõuab parema kooskõlastamise ja sidususe tagamist Euroopa Parlamendi, Euroopa Nõukogu, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti ja Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi tegevuse vahel; |
| --- | --- |

15.

nõuab parema kooskõlastamise ja sidususe tagamist Euroopa Parlamendi, Euroopa Nõukogu, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti ja Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi tegevuse vahel;

| 16. | tunneb muret murettekitavate suundumuste pärast seoses inimõiguste rikkumistega Euroopa Liidus, eelkõige seoses sisserände ja varjupaiga taotlemise, teatavate elanikerühmade vastu suunatud diskrimineerimise ja sallimatuse ning nende rühmade õigusi kaitsvate vabaühenduste vastu suunatud rünnakute või surveavaldustega; märgib liikmesriikide vastumeelsust nende põhivabaduste ja -õiguste austamise tagamisel, eelkõige seoses romade, naiste, LGBTI-inimeste, varjupaigataotlejate, rändajate ja muude haavatavate inimrühmadega; |
| --- | --- |

16.

tunneb muret murettekitavate suundumuste pärast seoses inimõiguste rikkumistega Euroopa Liidus, eelkõige seoses sisserände ja varjupaiga taotlemise, teatavate elanikerühmade vastu suunatud diskrimineerimise ja sallimatuse ning nende rühmade õigusi kaitsvate vabaühenduste vastu suunatud rünnakute või surveavaldustega; märgib liikmesriikide vastumeelsust nende põhivabaduste ja -õiguste austamise tagamisel, eelkõige seoses romade, naiste, LGBTI-inimeste, varjupaigataotlejate, rändajate ja muude haavatavate inimrühmadega;

| 17. | kutsub nõukogu üles jõudma ühisele arusaamisele õigusriigist tulenevate põhimõtete ja standardite täpse sisu osas, mis erineb riiklikul tasandil, ning kaaluma arutelu lähtepunktina Euroopa Kohtu olemasolevat õigusriigi määratlust, sealhulgas: seaduslikkus, sealhulgas õigusaktide kehtestamise läbipaistev, aruandekohustuslik, demokraatlik ja pluralistlik protsess, õiguskindlus, täidesaatva võimu omavoli keelamine, sõltumatud ja erapooletud kohtud, tõhus kohtulik kontroll, sealhulgas põhiõiguste austamise üle, ja võrdsus seaduse ees; |
| --- | --- |

17.

kutsub nõukogu üles jõudma ühisele arusaamisele õigusriigist tulenevate põhimõtete ja standardite täpse sisu osas, mis erineb riiklikul tasandil, ning kaaluma arutelu lähtepunktina Euroopa Kohtu olemasolevat õigusriigi määratlust, sealhulgas: seaduslikkus, sealhulgas õigusaktide kehtestamise läbipaistev, aruandekohustuslik, demokraatlik ja pluralistlik protsess, õiguskindlus, täidesaatva võimu omavoli keelamine, sõltumatud ja erapooletud kohtud, tõhus kohtulik kontroll, sealhulgas põhiõiguste austamise üle, ja võrdsus seaduse ees;

| 18. | tuletab meelde, et õigusriigi põhimõtte austamine on põhiõiguste kaitsmise eeltingimus ja et julgeolekumeetmed ei tohiks seda rikkuda, kooskõlas harta artikliga 52; tuletab samuti meelde, et vastavalt Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklile 6 on igaühel õigus isikuvabadusele ja turvalisusele; |
| --- | --- |

18.

tuletab meelde, et õigusriigi põhimõtte austamine on põhiõiguste kaitsmise eeltingimus ja et julgeolekumeetmed ei tohiks seda rikkuda, kooskõlas harta artikliga 52; tuletab samuti meelde, et vastavalt Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklile 6 on igaühel õigus isikuvabadusele ja turvalisusele;

| 19. | kutsub komisjoni, nõukogu ja liikmesriike üles tagama, et põhiõigused ja nendega seotud põhimõtted – nagu need on sätestatud aluslepingutes, hartas ja Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis – oleksid algusest peale sisejulgeoleku poliitikas ja meetmetes arvesse võetud, nagu on soovitatud Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti dokumendis „Põhiõiguste arvessevõtmine julgeoleku tegevuskavas“; nõuab, et EL ja liikmesriigid süvalaiendaksid tulevastesse sisejulgeoleku strateegiatesse sotsiaalse kaasamise ja diskrimineerimisvastased meetmed; |
| --- | --- |

19.

kutsub komisjoni, nõukogu ja liikmesriike üles tagama, et põhiõigused ja nendega seotud põhimõtted – nagu need on sätestatud aluslepingutes, hartas ja Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis – oleksid algusest peale sisejulgeoleku poliitikas ja meetmetes arvesse võetud, nagu on soovitatud Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti dokumendis „Põhiõiguste arvessevõtmine julgeoleku tegevuskavas“; nõuab, et EL ja liikmesriigid süvalaiendaksid tulevastesse sisejulgeoleku strateegiatesse sotsiaalse kaasamise ja diskrimineerimisvastased meetmed;

| 20. | kutsub komisjoni üles tõhustama Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti toetuse abil põhiõiguste alaseid teadlikkuse suurendamise, haridus- ja koolitusmeetmeid ning programme; need programmide eesmärk peaks olema suurendada ühtekuuluvust ja usaldust kõikide sotsiaalpartnerite vahel ja kaasata kodanikuühiskonna organisatsioone, riikide inimõigustealaseid institutsioone ja riikide võrdõiguslikkuse ja diskrimineerimise küsimustega tegelevaid ameteid; |
| --- | --- |

20.

kutsub komisjoni üles tõhustama Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti toetuse abil põhiõiguste alaseid teadlikkuse suurendamise, haridus- ja koolitusmeetmeid ning programme; need programmide eesmärk peaks olema suurendada ühtekuuluvust ja usaldust kõikide sotsiaalpartnerite vahel ja kaasata kodanikuühiskonna organisatsioone, riikide inimõigustealaseid institutsioone ja riikide võrdõiguslikkuse ja diskrimineerimise küsimustega tegelevaid ameteid;

| 21. | rõhutab, et komisjoni roll aluslepingute täitmise järelevalvajana ei piirdu vaid selle tagamisega, et liikmesriigid võtaksid õigusaktid üle riiklikku õigusse, vaid laieneb ka seaduste täieliku ja nõuetekohase kohaldamise tagamisele, eelkõige kodanike põhiõiguste kaitsmise eesmärgil; kahetseb asjaolu, et harta kohaldamisala sisuliselt piirab selle artikli 51 liialt piirav tõlgendamine, mille kohaselt see klausel takistab hartat hõlmamast ELi õiguse jõustamist; on seisukohal, et sellist käsitust tuleks muuta, et täita ELi kodanike ootusi seoses nende põhiõigustega; tuletab meelde, et kodanikud ootavad enamat kui vaid harta ranget tõlgendamist ning et eesmärk peaks olema nende õiguste maksimaalne realiseerimine; peab seepärast kahetsusväärseks, et paljudes oma vastustes petitsioonidele, milles kaevatakse põhiõiguste võimalike rikkumiste üle, väidab komisjon, et tal puudub pädevus antud küsimuses; sellega seoses ja põhiväärtuste paremaks järgimiseks liikmesriikides nõuab, et loodaks mehhanism järelevalveks, süstemaatiliseks hindamiseks ja soovituste andmiseks; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et komisjoni roll aluslepingute täitmise järelevalvajana ei piirdu vaid selle tagamisega, et liikmesriigid võtaksid õigusaktid üle riiklikku õigusse, vaid laieneb ka seaduste täieliku ja nõuetekohase kohaldamise tagamisele, eelkõige kodanike põhiõiguste kaitsmise eesmärgil; kahetseb asjaolu, et harta kohaldamisala sisuliselt piirab selle artikli 51 liialt piirav tõlgendamine, mille kohaselt see klausel takistab hartat hõlmamast ELi õiguse jõustamist; on seisukohal, et sellist käsitust tuleks muuta, et täita ELi kodanike ootusi seoses nende põhiõigustega; tuletab meelde, et kodanikud ootavad enamat kui vaid harta ranget tõlgendamist ning et eesmärk peaks olema nende õiguste maksimaalne realiseerimine; peab seepärast kahetsusväärseks, et paljudes oma vastustes petitsioonidele, milles kaevatakse põhiõiguste võimalike rikkumiste üle, väidab komisjon, et tal puudub pädevus antud küsimuses; sellega seoses ja põhiväärtuste paremaks järgimiseks liikmesriikides nõuab, et loodaks mehhanism järelevalveks, süstemaatiliseks hindamiseks ja soovituste andmiseks;

| 22. | tuletab meelde, kui oluline on ELi õiguse õigeaegne ja nõuetekohane ülevõtmine ja rakendamine, eriti kui see mõjutab ja arendab põhiõigusi; |
| --- | --- |

22.

tuletab meelde, kui oluline on ELi õiguse õigeaegne ja nõuetekohane ülevõtmine ja rakendamine, eriti kui see mõjutab ja arendab põhiõigusi;

Vabadus ja turvalisus

Sõnavabadus ja meedia

| 23. | tuletab meelde, et väljendus-, teabe- ja meediavabadus on demokraatia ja õigusriigi tagamisel põhilise tähtsusega; mõistab kindlalt hukka ajakirjanike ja meediakanalite vastu suunatud vägivalla, surveavaldused ja ähvardused, mille on toime pannud valitsused ja riigid seoses nende allikate ja põhiõiguste rikkumisega seotud teabe avalikustamisega; kutsub liikmesriike üles hoiduma selliste meetmete kohaldamisest, mis takistavad nende vabaduste kasutamist; kordab oma üleskutset komisjonile vaadata läbi audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv vastavalt Euroopa Parlamendi 22. mai 2013. aasta resolutsioonis esitatud suunistele ja teha vastavad muudatused; |
| --- | --- |

23.

tuletab meelde, et väljendus-, teabe- ja meediavabadus on demokraatia ja õigusriigi tagamisel põhilise tähtsusega; mõistab kindlalt hukka ajakirjanike ja meediakanalite vastu suunatud vägivalla, surveavaldused ja ähvardused, mille on toime pannud valitsused ja riigid seoses nende allikate ja põhiõiguste rikkumisega seotud teabe avalikustamisega; kutsub liikmesriike üles hoiduma selliste meetmete kohaldamisest, mis takistavad nende vabaduste kasutamist; kordab oma üleskutset komisjonile vaadata läbi audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv vastavalt Euroopa Parlamendi 22. mai 2013. aasta resolutsioonis esitatud suunistele ja teha vastavad muudatused;

| 24. | rõhutab, et avalik, sõltumatu, vaba, mitmekesine ja pluralistlik online- ja offline-meedia ning ajakirjanikud on demokraatia vundament; usub, et meedia omandisuhted ja juhtimine ei tohiks olla koondunud; rõhutab, et meedia omandisuhete läbipaistvus on äärmiselt oluline, et jälgida investeeringuid, mis võivad teabe esitamist mõjutada; nõuab asjakohaste ja õiglaste majanduseeskirjade väljatöötamist, et tagada ka online-meedia mitmekesisus; palub komisjonil töötada välja tegevuskava tagamaks, et kogu meedia vastab sõltumatuse ja kvaliteedi miinimumstandarditele; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et avalik, sõltumatu, vaba, mitmekesine ja pluralistlik online- ja offline-meedia ning ajakirjanikud on demokraatia vundament; usub, et meedia omandisuhted ja juhtimine ei tohiks olla koondunud; rõhutab, et meedia omandisuhete läbipaistvus on äärmiselt oluline, et jälgida investeeringuid, mis võivad teabe esitamist mõjutada; nõuab asjakohaste ja õiglaste majanduseeskirjade väljatöötamist, et tagada ka online-meedia mitmekesisus; palub komisjonil töötada välja tegevuskava tagamaks, et kogu meedia vastab sõltumatuse ja kvaliteedi miinimumstandarditele;

| 25. | väljendab muret repressiivsete meetmete pärast, mida mõnedes liikmesriikides üha sagedamini võetakse ühiskondlike liikumiste ja meeleavalduste, kogunemisvabaduse ja sõnavabaduse vastu, eelkõige seoses ebaproportsionaalse jõukasutusega meeleavaldustel osalevate rahumeelsete osalejate suhtes ning politsei ja õigusasutuste uurimiste vähesuse pärast selles valdkonnas; kutsub liikmesriike üles kaitsma kogunemisvabadust ja mitte võtma vastu meetmeid, mis ohustavad või koguni kriminaliseerivad põhivabadusi ja –õigusi, nagu õigus meelt avaldada, streikida, koguneda ja ühineda ning sõnavabaduse õigus; väljendab suurt muret mitme liikmesriigi siseriiklike seaduste pärast, mis mõjutavad põhiõigusi avalikus ruumis ja piiravad kogunemisvabadust; kutsub komisjoni üles teostama järelevalvet ja tegelema tõsiste põhiõiguste rikkumistega, mida põhjustavad riiklikud seadused, millega kehtestatakse turvalisuse kaalutlustel piirangud avalikus ruumis; |
| --- | --- |

25.

väljendab muret repressiivsete meetmete pärast, mida mõnedes liikmesriikides üha sagedamini võetakse ühiskondlike liikumiste ja meeleavalduste, kogunemisvabaduse ja sõnavabaduse vastu, eelkõige seoses ebaproportsionaalse jõukasutusega meeleavaldustel osalevate rahumeelsete osalejate suhtes ning politsei ja õigusasutuste uurimiste vähesuse pärast selles valdkonnas; kutsub liikmesriike üles kaitsma kogunemisvabadust ja mitte võtma vastu meetmeid, mis ohustavad või koguni kriminaliseerivad põhivabadusi ja –õigusi, nagu õigus meelt avaldada, streikida, koguneda ja ühineda ning sõnavabaduse õigus; väljendab suurt muret mitme liikmesriigi siseriiklike seaduste pärast, mis mõjutavad põhiõigusi avalikus ruumis ja piiravad kogunemisvabadust; kutsub komisjoni üles teostama järelevalvet ja tegelema tõsiste põhiõiguste rikkumistega, mida põhjustavad riiklikud seadused, millega kehtestatakse turvalisuse kaalutlustel piirangud avalikus ruumis;

| 26. | märgib, et terrorismijuhtumite tõttu on EL ja liikmesriigid tugevdanud terrorismi ja radikaliseerumise vastaseid meetmeid; nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriikide ametiasutused austaksid selliste meetmete vastuvõtmisel demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid ja põhiõigusi, sealhulgas õigust kaitsele, süütuse presumptsiooni, õigust õiglasele kohtumenetlusele, õigust eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele; palub liikmesriikidel ja komisjonil hinnata täieliku läbipaistvusega kõikide terrorismivastase võitluse raames koostatud riiklike õigusaktide ja seaduste eelnõude või ettepanekute vastavust Euroopa Liidu lepingu artikli 2 ja põhiõiguste harta sätetele; |
| --- | --- |

26.

märgib, et terrorismijuhtumite tõttu on EL ja liikmesriigid tugevdanud terrorismi ja radikaliseerumise vastaseid meetmeid; nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriikide ametiasutused austaksid selliste meetmete vastuvõtmisel demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid ja põhiõigusi, sealhulgas õigust kaitsele, süütuse presumptsiooni, õigust õiglasele kohtumenetlusele, õigust eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele; palub liikmesriikidel ja komisjonil hinnata täieliku läbipaistvusega kõikide terrorismivastase võitluse raames koostatud riiklike õigusaktide ja seaduste eelnõude või ettepanekute vastavust Euroopa Liidu lepingu artikli 2 ja põhiõiguste harta sätetele;

| 27. | sedastab, et rahvusvahelise küberkuritegevuse ja küberterrorismi laiaulatuslik levik toob kaasa tõsised probleemid ja mured seoses põhiõiguste kaitsmisega internetikeskkonnas; on seisukohal, et on äärmiselt oluline, et EL arendaks tipptasemel teadmisi küberjulgeoleku valdkonnas, et tõhustada põhiõiguste harta artiklite 7 ja 8 sätete austamist küberruumis; |
| --- | --- |

27.

sedastab, et rahvusvahelise küberkuritegevuse ja küberterrorismi laiaulatuslik levik toob kaasa tõsised probleemid ja mured seoses põhiõiguste kaitsmisega internetikeskkonnas; on seisukohal, et on äärmiselt oluline, et EL arendaks tipptasemel teadmisi küberjulgeoleku valdkonnas, et tõhustada põhiõiguste harta artiklite 7 ja 8 sätete austamist küberruumis;

| 28. | toetab Ameerika Ühendriikide Senati raportit Luure Keskagentuuri (LKA) kinnipidamis- ja ülekuulamisprogrammi kohta; palub liikmesriikidel mitte näidata üles sallivust piinamise ning ebainimlikul ja alandaval moel kohtlemise suhtes oma territooriumil; kordab uuesti oma üleskutset liikmesriikidele tagada vastutusele võtmine põhiõiguste rikkumiste eest olukorras, kus Euroopa riike kasutatakse LKA vangide vedamiseks ja ebaseaduslikuks kinnipidamiseks; nõuab tungivalt, et liikmesriigid viiksid läbi avatud ja läbipaistva uurimise tõe väljaselgitamiseks liikmesriikide territooriumi ja õhuruumi kasutamise osas ning teeksid kõnealuses küsimuses igakülgset koostööd Euroopa Parlamendi poolt hiljuti taasalustatud uurimise raames ja selle järelmeetmete võtmisel; nõuab selliste rikkumiste paljastajate, näiteks ajakirjanike ja rikkumisest teatajate kaitsmist; |
| --- | --- |

28.

toetab Ameerika Ühendriikide Senati raportit Luure Keskagentuuri (LKA) kinnipidamis- ja ülekuulamisprogrammi kohta; palub liikmesriikidel mitte näidata üles sallivust piinamise ning ebainimlikul ja alandaval moel kohtlemise suhtes oma territooriumil; kordab uuesti oma üleskutset liikmesriikidele tagada vastutusele võtmine põhiõiguste rikkumiste eest olukorras, kus Euroopa riike kasutatakse LKA vangide vedamiseks ja ebaseaduslikuks kinnipidamiseks; nõuab tungivalt, et liikmesriigid viiksid läbi avatud ja läbipaistva uurimise tõe väljaselgitamiseks liikmesriikide territooriumi ja õhuruumi kasutamise osas ning teeksid kõnealuses küsimuses igakülgset koostööd Euroopa Parlamendi poolt hiljuti taasalustatud uurimise raames ja selle järelmeetmete võtmisel; nõuab selliste rikkumiste paljastajate, näiteks ajakirjanike ja rikkumisest teatajate kaitsmist;

| 29. | väljendab muret korduvate teadete pärast ELi põhiõiguste ja eelkõige ELi andmekaitsealaste õigusaktide väidetava rikkumise kohta liikmesriikide ja kolmandate riikide luureteenistuste tegevuse käigus, mis võimaldab ELi kodanike elektroonilise side andmete säilitamist ja kasutamist; mõistab teravalt hukka alates 2013. aastast toimunud massilise jälgimistegevuse, mis paljastati, ning taunib asjaolu, et seda tegevust ei ole lõpetatud; nõuab selgitusi sellise tegevuse ja eelkõige mitmete liikmesriikide osalemise kohta; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma täielikult arvesse nõudeid ja soovitusi, mis Euroopa Parlament esitas oma 12. märtsi 2014. aasta resolutsioonis USA Riikliku Julgeolekuagentuuri jälgimisprogrammi ja ELi liikmesriikide jälgimisasutuste ning nende mõju kohta ELi kodanike põhiõigustele ja Atlandi-ülesele koostööle justiits- ja siseküsimustes; kutsub veel kord liikmesriike üles tagama, et nende julgeolekuteenistuste tegevus oleks kooskõlas põhiõigustega ja et nende suhtes kohaldatakse parlamentaarset ja kohtulikku kontrolli; |
| --- | --- |

29.

väljendab muret korduvate teadete pärast ELi põhiõiguste ja eelkõige ELi andmekaitsealaste õigusaktide väidetava rikkumise kohta liikmesriikide ja kolmandate riikide luureteenistuste tegevuse käigus, mis võimaldab ELi kodanike elektroonilise side andmete säilitamist ja kasutamist; mõistab teravalt hukka alates 2013. aastast toimunud massilise jälgimistegevuse, mis paljastati, ning taunib asjaolu, et seda tegevust ei ole lõpetatud; nõuab selgitusi sellise tegevuse ja eelkõige mitmete liikmesriikide osalemise kohta; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma täielikult arvesse nõudeid ja soovitusi, mis Euroopa Parlament esitas oma 12. märtsi 2014. aasta resolutsioonis USA Riikliku Julgeolekuagentuuri jälgimisprogrammi ja ELi liikmesriikide jälgimisasutuste ning nende mõju kohta ELi kodanike põhiõigustele ja Atlandi-ülesele koostööle justiits- ja siseküsimustes; kutsub veel kord liikmesriike üles tagama, et nende julgeolekuteenistuste tegevus oleks kooskõlas põhiõigustega ja et nende suhtes kohaldatakse parlamentaarset ja kohtulikku kontrolli;

| 30. | väljendab muret selliste siseriiklike õigusaktide vastuvõtmise pärast liikmesriikides, mis lubavad massilist jälgimist, ning kordab uuesti, et vaja on selliseid julgeolekuvahendeid, mis on demokraatlikule ühiskonnale kohaselt sihipärased, rangelt vajalikud ja proportsionaalsed; kordab üleskutset ELile ja selle liikmesriikidele võtta kasutusele rikkumistest teatajate kaitsesüsteem; |
| --- | --- |

30.

väljendab muret selliste siseriiklike õigusaktide vastuvõtmise pärast liikmesriikides, mis lubavad massilist jälgimist, ning kordab uuesti, et vaja on selliseid julgeolekuvahendeid, mis on demokraatlikule ühiskonnale kohaselt sihipärased, rangelt vajalikud ja proportsionaalsed; kordab üleskutset ELile ja selle liikmesriikidele võtta kasutusele rikkumistest teatajate kaitsesüsteem;

| 31. | väljendab muret selle pärast, et kodanikud ei ole täielikult teadlikud oma õigustest isikuandmete kaitsele ja eraelu puutumatusele ning neile kättesaadavatest õiguskaitsevahenditest; rõhutab sellega seoses riiklike andmekaitseasutuste rolli nende õiguste edendamisel ja tutvustamisel; peab väga oluliseks, et kodanikele ja eelkõige lastele tutvustataks võimalusi oma isikuandmete kaitsmiseks, sealhulgas küberruumis, ning ohtusid, millega nad võivad kokku puutuda; kutsub liikmesriike üles viima koolides läbi teadlikkuse suurendamise kampaaniaid; rõhutab, et tehnoloogia kiire arengu ja küberrünnete sagenemise kontekstis on vaja pöörata erilist tähelepanu isikuandmete kaitsele internetis, keskendudes eelkõige andmete töötlemise ja säilitamise turvalisusele; rõhutab, et kuigi õigus olla unustatud ei ole absoluutne ja seda on vaja tasakaalustada teiste põhiõigustega, tuleb anda üksikisikutele õigus lasta oma isikuandmeid internetis parandada; väljendab sügavat muret seoses sellega, et valdaval osal arvutikasutajatest on raskusi oma õiguste austamise tagamisega internetis ja digitaalses maailmas; kutsub nõukogu üles tegema kiireid edusamme andmekaitsepaketi vallas, et tagada andmekaitse kõrge tase kogu ELis; |
| --- | --- |

31.

väljendab muret selle pärast, et kodanikud ei ole täielikult teadlikud oma õigustest isikuandmete kaitsele ja eraelu puutumatusele ning neile kättesaadavatest õiguskaitsevahenditest; rõhutab sellega seoses riiklike andmekaitseasutuste rolli nende õiguste edendamisel ja tutvustamisel; peab väga oluliseks, et kodanikele ja eelkõige lastele tutvustataks võimalusi oma isikuandmete kaitsmiseks, sealhulgas küberruumis, ning ohtusid, millega nad võivad kokku puutuda; kutsub liikmesriike üles viima koolides läbi teadlikkuse suurendamise kampaaniaid; rõhutab, et tehnoloogia kiire arengu ja küberrünnete sagenemise kontekstis on vaja pöörata erilist tähelepanu isikuandmete kaitsele internetis, keskendudes eelkõige andmete töötlemise ja säilitamise turvalisusele; rõhutab, et kuigi õigus olla unustatud ei ole absoluutne ja seda on vaja tasakaalustada teiste põhiõigustega, tuleb anda üksikisikutele õigus lasta oma isikuandmeid internetis parandada; väljendab sügavat muret seoses sellega, et valdaval osal arvutikasutajatest on raskusi oma õiguste austamise tagamisega internetis ja digitaalses maailmas; kutsub nõukogu üles tegema kiireid edusamme andmekaitsepaketi vallas, et tagada andmekaitse kõrge tase kogu ELis;

| 32. | tuletab meelde liikmesriikide kohustust tagada, et nende luureteenistused tegutseksid seaduslikul viisil ning täielikult aluslepinguid ja põhiõiguste hartat järgides; kutsub liikmesriike sellega seoses üles tagama, et siseriiklik õigus lubaks isikuandmeid (kaasa arvatud nn metaandmeid) koguda ja analüüsida ainult asjaomase isiku nõusolekul või kohtu korraldusel, mis põhineb mõistlikul kahtlusel, et sihtisik on seotud kuritegevusega; |
| --- | --- |

32.

tuletab meelde liikmesriikide kohustust tagada, et nende luureteenistused tegutseksid seaduslikul viisil ning täielikult aluslepinguid ja põhiõiguste hartat järgides; kutsub liikmesriike sellega seoses üles tagama, et siseriiklik õigus lubaks isikuandmeid (kaasa arvatud nn metaandmeid) koguda ja analüüsida ainult asjaomase isiku nõusolekul või kohtu korraldusel, mis põhineb mõistlikul kahtlusel, et sihtisik on seotud kuritegevusega;

| 33. | rõhutab, et ebaseaduslikku andmete kogumist ja töötlemist tuleks karistada samal viisil nagu traditsioonilise kirjavahetuse konfidentsiaalsuse rikkumist; nõuab, et nn tagaukse poliitikat või muid meetodeid, mille eesmärk on julgeolekumeetmete nõrgendamine või nendest kõrvalehoidumine või nende olemasolevate nõrkade kohtade ärakasutamine, rangelt karistataks; |
| --- | --- |

33.

rõhutab, et ebaseaduslikku andmete kogumist ja töötlemist tuleks karistada samal viisil nagu traditsioonilise kirjavahetuse konfidentsiaalsuse rikkumist; nõuab, et nn tagaukse poliitikat või muid meetodeid, mille eesmärk on julgeolekumeetmete nõrgendamine või nendest kõrvalehoidumine või nende olemasolevate nõrkade kohtade ärakasutamine, rangelt karistataks;

| 34. | mõistab hukka avaliku ja erasektori osalejate poolt eraettevõtjatele avaldatavad surveavaldused, et pääseda ligi arvutikasutajate andmetele, kontrollida internetis levivat sisu või õõnestada võrguneutraalsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

34.

mõistab hukka avaliku ja erasektori osalejate poolt eraettevõtjatele avaldatavad surveavaldused, et pääseda ligi arvutikasutajate andmetele, kontrollida internetis levivat sisu või õõnestada võrguneutraalsuse põhimõtet;

| 35. | rõhutab, et põhiõiguste tagamine on tänapäeva infoühiskonnas ELi jaoks keskne küsimus, kuna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamise suurenemine tekitab küberruumis uued põhiõigusi ähvardavad ohud, ja et põhiõiguste kaitset tuleks tugevdada, tagades nende edendamise ja kaitsmise internetis samasugusel viisil ja samasuguses ulatuses nagu seda tehakse väljaspool internetti; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et põhiõiguste tagamine on tänapäeva infoühiskonnas ELi jaoks keskne küsimus, kuna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamise suurenemine tekitab küberruumis uued põhiõigusi ähvardavad ohud, ja et põhiõiguste kaitset tuleks tugevdada, tagades nende edendamise ja kaitsmise internetis samasugusel viisil ja samasuguses ulatuses nagu seda tehakse väljaspool internetti;

| 36. | nõuab, et komisjon teostaks põhjalikku järelevalvet ELi kehtivate õigusaktide rakendamise üle kõnealuses valdkonnas, ja on seisukohal, et liikmesriigid peaksid praktikas kohaldama tõhusa uurimise ja kohtulikule vastutusele võtmise kaudu kriminaalõiguse sätteid, et tagada ohvrite põhiõiguste austamine; |
| --- | --- |

36.

nõuab, et komisjon teostaks põhjalikku järelevalvet ELi kehtivate õigusaktide rakendamise üle kõnealuses valdkonnas, ja on seisukohal, et liikmesriigid peaksid praktikas kohaldama tõhusa uurimise ja kohtulikule vastutusele võtmise kaudu kriminaalõiguse sätteid, et tagada ohvrite põhiõiguste austamine;

| 37. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suhtuma äärmise ettevaatlikkusega mõjusse, mida teatavad uued tehnoloogiad, nagu droonid, võivad avaldada kodanike põhiõigustele ja eelkõige õigusele eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele; |
| --- | --- |

37.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suhtuma äärmise ettevaatlikkusega mõjusse, mida teatavad uued tehnoloogiad, nagu droonid, võivad avaldada kodanike põhiõigustele ja eelkõige õigusele eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele;

| 38. | rõhutab hariduse äärmiselt olulist rolli radikaliseerumise ning sallimatuse ja äärmusluse sagenemise ennetamisel noorte hulgas; |
| --- | --- |

38.

rõhutab hariduse äärmiselt olulist rolli radikaliseerumise ning sallimatuse ja äärmusluse sagenemise ennetamisel noorte hulgas;

| 39. | taunib diskrimineerimise ja isegi vägivalla juhtumeid, mida teatavate liikmesriikide politseijõud on toime pannud vähemuste, sealhulgas rändajate, romade, lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste või ka puuetega inimeste suhtes; palub liikmesriikidel neid juhtumeid uurida ja nende eest karistused määrata; on seisukohal, et tuleks parandada politseijõudude teadlikkust diskrimineerimise ja vägivalla juhtumite kohta, mille ohvriteks on nimetatud vähemuste esindajad, ja neid selles vallas koolitada; kutsub liikmesriike üles taastama vähemuste usaldust politseijõudude vastu ja julgustama neid sellistest juhtumitest teatama; kutsub samuti liikmesriikide ametiasutusi üles võitlema diskrimineeriva, etnilise päritolu alusel profileerimise vastu, mida praktiseerivad teatavad politseijõud; |
| --- | --- |

39.

taunib diskrimineerimise ja isegi vägivalla juhtumeid, mida teatavate liikmesriikide politseijõud on toime pannud vähemuste, sealhulgas rändajate, romade, lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste või ka puuetega inimeste suhtes; palub liikmesriikidel neid juhtumeid uurida ja nende eest karistused määrata; on seisukohal, et tuleks parandada politseijõudude teadlikkust diskrimineerimise ja vägivalla juhtumite kohta, mille ohvriteks on nimetatud vähemuste esindajad, ja neid selles vallas koolitada; kutsub liikmesriike üles taastama vähemuste usaldust politseijõudude vastu ja julgustama neid sellistest juhtumitest teatama; kutsub samuti liikmesriikide ametiasutusi üles võitlema diskrimineeriva, etnilise päritolu alusel profileerimise vastu, mida praktiseerivad teatavad politseijõud;

Usu- ja südametunnistusevabadus

| 40. | tuletab meelde põhiõiguste harta artiklit 10, mis kaitseb mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabadust, sealhulgas vabadust praktiseerida enda valitud usku ning usku või veendumusi muuta; on seisukohal, et see hõlmab ka mitteusklike vabadust; mõistab hukka igasuguse diskrimineerimise või sallimatuse ja nõuab nimetatud alusel toimuva mis tahes diskrimineerimise keelamist; taunib sellega seoses hiljutisi diskrimineerimise ning antisemiitliku ja islamivastase vägivalla juhtumeid; kutsub liikmesriike ja sealhulgas piirkondlikke asutusi üles kaitsma kõigi saadaolevate vahenditega usu- ja veendumusvabadust ning edendama sallivust ja kultuuridevahelist dialoogi tulemusliku poliitikakujundamise kaudu, tõhustades vajaduse korral diskrimineerimisvastast poliitikat; tuletab meelde, et vaid ilmalik ja erapooletu riik suudab ära hoida diskrimineerimise erinevate usu-, ateistide või agnostikute kogukondade suhtes, tagades kõikide religioonide ja veendumuste võrdse kohtlemise; väljendab muret pühaduseteotust ja usulist solvamist käsitlevate seaduste kohaldamise pärast Euroopa Liidus, millel võib olla sõnavabadusele tõsine mõju, ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid need tühistaksid; mõistab kindlalt hukka rünnakud pühapaikadele ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid ei jätaks nende kuritegude eest karistamata; |
| --- | --- |

40.

tuletab meelde põhiõiguste harta artiklit 10, mis kaitseb mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabadust, sealhulgas vabadust praktiseerida enda valitud usku ning usku või veendumusi muuta; on seisukohal, et see hõlmab ka mitteusklike vabadust; mõistab hukka igasuguse diskrimineerimise või sallimatuse ja nõuab nimetatud alusel toimuva mis tahes diskrimineerimise keelamist; taunib sellega seoses hiljutisi diskrimineerimise ning antisemiitliku ja islamivastase vägivalla juhtumeid; kutsub liikmesriike ja sealhulgas piirkondlikke asutusi üles kaitsma kõigi saadaolevate vahenditega usu- ja veendumusvabadust ning edendama sallivust ja kultuuridevahelist dialoogi tulemusliku poliitikakujundamise kaudu, tõhustades vajaduse korral diskrimineerimisvastast poliitikat; tuletab meelde, et vaid ilmalik ja erapooletu riik suudab ära hoida diskrimineerimise erinevate usu-, ateistide või agnostikute kogukondade suhtes, tagades kõikide religioonide ja veendumuste võrdse kohtlemise; väljendab muret pühaduseteotust ja usulist solvamist käsitlevate seaduste kohaldamise pärast Euroopa Liidus, millel võib olla sõnavabadusele tõsine mõju, ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid need tühistaksid; mõistab kindlalt hukka rünnakud pühapaikadele ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid ei jätaks nende kuritegude eest karistamata;

| 41. | nõuab tungivalt usu- ja veendumusvabaduse austamist Küprose okupeeritud osas, kus enam kui 500 usu- ja kultuurimälestist on kokkuvarisemise äärel; |
| --- | --- |

41.

nõuab tungivalt usu- ja veendumusvabaduse austamist Küprose okupeeritud osas, kus enam kui 500 usu- ja kultuurimälestist on kokkuvarisemise äärel;

| 42. | tunneb muret antisemitismi kasvu pärast Euroopas ning üha laialdasemate püüete pärast eitada või alatähtsustada holokausti; tunneb sügavat muret selle pärast, et paljud juudi kogukonna liikmed kavatsevad Euroopast lahkuda antisemiitliku õhkkonna süvenemise ning juudi kogukonna vastu suunatud diskrimineerimise ja vägivalla juhtumite tõttu; |
| --- | --- |

42.

tunneb muret antisemitismi kasvu pärast Euroopas ning üha laialdasemate püüete pärast eitada või alatähtsustada holokausti; tunneb sügavat muret selle pärast, et paljud juudi kogukonna liikmed kavatsevad Euroopast lahkuda antisemiitliku õhkkonna süvenemise ning juudi kogukonna vastu suunatud diskrimineerimise ja vägivalla juhtumite tõttu;

| 43. | tunneb sügavat muret islamivastaste meeleavalduste sagenemise, mošeede vastu suunatud rünnakute ning laialt levinud suundumuse pärast seostada islamiusku väga väikese vähemuse usufanatismiga; mõistab hukka diskrimineerimise ja vägivalla juhtumid, mille ohvriteks on moslemikogukonna liikmed; kutsub liikmesriike üles selliseid tegusid süstemaatiliselt hukka mõistma ja rakendama sellega seoses nulltolerantsi; |
| --- | --- |

43.

tunneb sügavat muret islamivastaste meeleavalduste sagenemise, mošeede vastu suunatud rünnakute ning laialt levinud suundumuse pärast seostada islamiusku väga väikese vähemuse usufanatismiga; mõistab hukka diskrimineerimise ja vägivalla juhtumid, mille ohvriteks on moslemikogukonna liikmed; kutsub liikmesriike üles selliseid tegusid süstemaatiliselt hukka mõistma ja rakendama sellega seoses nulltolerantsi;

Võrdsus ja mittediskrimineerimine

| 44. | mõistab kindlalt hukka selle, et nõukogu ei ole endiselt vastu võtnud 2008. aastal esitatud ettepanekut võtta vastu direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest; väljendab heameelt selle üle, et komisjon on seadnud selle direktiivi esmatähtsale kohale; kordab oma üleskutset nõukogule võtta see ettepanek vastu võimalikult kiiresti; |
| --- | --- |

44.

mõistab kindlalt hukka selle, et nõukogu ei ole endiselt vastu võtnud 2008. aastal esitatud ettepanekut võtta vastu direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest; väljendab heameelt selle üle, et komisjon on seadnud selle direktiivi esmatähtsale kohale; kordab oma üleskutset nõukogule võtta see ettepanek vastu võimalikult kiiresti;

| 45. | juhib tähelepanu asjaolule, et pluralism, mittediskrimineerimine ja sallivus on liidu alusväärtused vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 2; on seisukohal, et sidusat ühiskonda saab edendada ainult poliitikaga, millega edendatakse nii vormilist kui ka sisulist võrdõiguslikkust ja võideldakse mis tahes erapoolikuse ja diskrimineerimise vastu, kaotades igasugused sotsiaalset integratsiooni kahjustavad eelarvamused; mõistab hukka asjaolu, et isegi tänapäeval esineb ELis diskrimineerimise, tõrjumise ja koguni vägivalla ja kuritarvitamise juhtumeid eelkõige soo, rassi, nahavärvi, etnilise või sotsiaalse päritolu, geneetiliste omaduste, keele, usutunnistuse või isiklike veendumuste, poliitilise või muu arvamuse, rahvusvähemusse kuulumise, varalise seisundi, sünnipära, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel; |
| --- | --- |

45.

juhib tähelepanu asjaolule, et pluralism, mittediskrimineerimine ja sallivus on liidu alusväärtused vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 2; on seisukohal, et sidusat ühiskonda saab edendada ainult poliitikaga, millega edendatakse nii vormilist kui ka sisulist võrdõiguslikkust ja võideldakse mis tahes erapoolikuse ja diskrimineerimise vastu, kaotades igasugused sotsiaalset integratsiooni kahjustavad eelarvamused; mõistab hukka asjaolu, et isegi tänapäeval esineb ELis diskrimineerimise, tõrjumise ja koguni vägivalla ja kuritarvitamise juhtumeid eelkõige soo, rassi, nahavärvi, etnilise või sotsiaalse päritolu, geneetiliste omaduste, keele, usutunnistuse või isiklike veendumuste, poliitilise või muu arvamuse, rahvusvähemusse kuulumise, varalise seisundi, sünnipära, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel;

| 46. | on seisukohal, et liit ja liikmesriigid peaksid tugevdama oma meetmeid, mille abil võidelda diskrimineerimise vastu ja kaitsta kultuurilist, usulist ja keelelist mitmekesisust, ning edendama meetmeid soolise võrdõiguslikkuse, lapse õiguste ning eakate, puudega inimeste, lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste õiguste ja rahvusvähemusse kuuluvate inimeste õiguste kaitseks; nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid lisaksid võrdõiguslikkuse poliitikasse mitmekordse diskrimineerimise küsimuse; |
| --- | --- |

46.

on seisukohal, et liit ja liikmesriigid peaksid tugevdama oma meetmeid, mille abil võidelda diskrimineerimise vastu ja kaitsta kultuurilist, usulist ja keelelist mitmekesisust, ning edendama meetmeid soolise võrdõiguslikkuse, lapse õiguste ning eakate, puudega inimeste, lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste õiguste ja rahvusvähemusse kuuluvate inimeste õiguste kaitseks; nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid lisaksid võrdõiguslikkuse poliitikasse mitmekordse diskrimineerimise küsimuse;

| 47. | mõistab hukka igasuguse Euroopa Liidu territooriumil toimepandud vägivalla ja diskrimineerimise ning tunneb muret nende sagenemise pärast; nõuab, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid konkreetsed poliitilised kohustused võitluseks igasuguse rassismi, kaasa arvatud antisemitismi, islamofoobia, afrofoobia ja romavastasuse vastu; |
| --- | --- |

47.

mõistab hukka igasuguse Euroopa Liidu territooriumil toimepandud vägivalla ja diskrimineerimise ning tunneb muret nende sagenemise pärast; nõuab, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid konkreetsed poliitilised kohustused võitluseks igasuguse rassismi, kaasa arvatud antisemitismi, islamofoobia, afrofoobia ja romavastasuse vastu;

| 48. | palub komisjonil ja nõukogul tunnistada, et diskrimineerimise hindamiseks on vaja usaldusväärseid ja võrreldavaid, diskrimineerimise aluste järgi liigitatud võrdõiguslikkust käsitlevaid andmeid, mille järgi kujundada poliitikat, hinnata ELi diskrimineerimisvastaste õigusaktide rakendamist ja neid paremini jõustada; palub komisjonil määratleda ühtsed võrdõiguslikkust käsitlevate andmete kogumise standardid, mis põhinevad enesemääramisel, ELi andmekaitsestandarditel ning konsulteerimisel asjaomaste kogukondadega; kutsub liikmesriike üles koguma andmeid kõigi diskrimineerimise aluste kohta; |
| --- | --- |

48.

palub komisjonil ja nõukogul tunnistada, et diskrimineerimise hindamiseks on vaja usaldusväärseid ja võrreldavaid, diskrimineerimise aluste järgi liigitatud võrdõiguslikkust käsitlevaid andmeid, mille järgi kujundada poliitikat, hinnata ELi diskrimineerimisvastaste õigusaktide rakendamist ja neid paremini jõustada; palub komisjonil määratleda ühtsed võrdõiguslikkust käsitlevate andmete kogumise standardid, mis põhinevad enesemääramisel, ELi andmekaitsestandarditel ning konsulteerimisel asjaomaste kogukondadega; kutsub liikmesriike üles koguma andmeid kõigi diskrimineerimise aluste kohta;

| 49. | nõuab tungivalt, et EL võtaks vastu direktiivi, millega mõistetakse hukka sooline diskrimineerimine ning võideldakse sooliste eelarvamuste ja klišeede vastu hariduses ja meedias; |
| --- | --- |

49.

nõuab tungivalt, et EL võtaks vastu direktiivi, millega mõistetakse hukka sooline diskrimineerimine ning võideldakse sooliste eelarvamuste ja klišeede vastu hariduses ja meedias;

Vähemuste edendamine

| 50. | nõuab Euroopa Liidult vähemuste kaitse valdkonnas rohkem järjepidevust; on kindlalt seisukohal, et kõigile liikmesriikidele ja kandidaatriikidele peaksid olema siduvad samad põhimõtted ja kriteeriumid, et vältida topeltstandardite kohaldamist; nõuab seetõttu tõhusa mehhanismi loomist igasuguste vähemuste põhiõiguste järelevalveks ja austamise tagamiseks nii kandidaatriikides kui ka ELi liikmesriikides; |
| --- | --- |

50.

nõuab Euroopa Liidult vähemuste kaitse valdkonnas rohkem järjepidevust; on kindlalt seisukohal, et kõigile liikmesriikidele ja kandidaatriikidele peaksid olema siduvad samad põhimõtted ja kriteeriumid, et vältida topeltstandardite kohaldamist; nõuab seetõttu tõhusa mehhanismi loomist igasuguste vähemuste põhiõiguste järelevalveks ja austamise tagamiseks nii kandidaatriikides kui ka ELi liikmesriikides;

| 51. | rõhutab, et Euroopa Liit peab olema piirkond, kus valitseb austus etnilise, kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse vastu; kutsub ELi institutsioone üles töötama välja rahvus-, etniliste ja keeleliste vähemuste kõikehõlmava ELi kaitsesüsteemi, et tagada nende võrdne kohtlemine, võttes arvesse asjaomaseid rahvusvahelisi õigusnorme ja kehtivaid häid tavasid, ning kutsub liikmesriike üles tagama nende vähemuste tegelik võrdõiguslikkus, eelkõige keele, hariduse ja kultuuri valdkonnas; julgustab liikmesriike, kes ei ole veel ratifitseerinud ega tõhusalt rakendanud rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni, seda tegema; tuletab ka meelde vajadust rakendada OSCE raames välja töötatud põhimõtteid; |
| --- | --- |

51.

rõhutab, et Euroopa Liit peab olema piirkond, kus valitseb austus etnilise, kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse vastu; kutsub ELi institutsioone üles töötama välja rahvus-, etniliste ja keeleliste vähemuste kõikehõlmava ELi kaitsesüsteemi, et tagada nende võrdne kohtlemine, võttes arvesse asjaomaseid rahvusvahelisi õigusnorme ja kehtivaid häid tavasid, ning kutsub liikmesriike üles tagama nende vähemuste tegelik võrdõiguslikkus, eelkõige keele, hariduse ja kultuuri valdkonnas; julgustab liikmesriike, kes ei ole veel ratifitseerinud ega tõhusalt rakendanud rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni, seda tegema; tuletab ka meelde vajadust rakendada OSCE raames välja töötatud põhimõtteid;

| 52. | mõistab hukka igasuguse kasutataval keelel põhineva diskrimineerimise ning kutsub üles liikmesriike, kes ei ole veel ratifitseerinud ega tõhusalt rakendanud Euroopa piirkondlike ja vähemuskeelte hartat, seda tegema; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon võtaksid kõik vajalikud meetmed, et mis tahes ebaproportsionaalsete haldus- või õiguslike tõketega, mis võivad takistada keelelist mitmekesisust Euroopa või riiklikul tasandil; |
| --- | --- |

52.

mõistab hukka igasuguse kasutataval keelel põhineva diskrimineerimise ning kutsub üles liikmesriike, kes ei ole veel ratifitseerinud ega tõhusalt rakendanud Euroopa piirkondlike ja vähemuskeelte hartat, seda tegema; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon võtaksid kõik vajalikud meetmed, et mis tahes ebaproportsionaalsete haldus- või õiguslike tõketega, mis võivad takistada keelelist mitmekesisust Euroopa või riiklikul tasandil;

| 53. | rõhutab, et inimväärikus, võrdsus seaduse ees ja mis tahes alusel diskrimineerimise keeld on õigusriigi aluseks olevad põhimõtted; palub liikmesriikidel võtta vastu riiklik õigusraamistik, et käsitleda diskrimineerimise kõiki vorme ning tagada kehtiva ELi õigusraamistiku tõhus rakendamine; |
| --- | --- |

53.

rõhutab, et inimväärikus, võrdsus seaduse ees ja mis tahes alusel diskrimineerimise keeld on õigusriigi aluseks olevad põhimõtted; palub liikmesriikidel võtta vastu riiklik õigusraamistik, et käsitleda diskrimineerimise kõiki vorme ning tagada kehtiva ELi õigusraamistiku tõhus rakendamine;

Romade olukord

| 54. | mõistab hukka kasvava suundumuse romade vastasele hoiakule Euroopa Liidus ja tunneb muret romade olukorra pärast ELis ning arvukate tagakiusamise, vägivalla, häbimärgistamise, diskrimineerimise ja ebaseadusliku väljasaatmise juhtumite pärast, mis on vastuolus põhiõiguste ja Euroopa Liidu õigusega; nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks meetmete võtmist liikmesriikide vastu, kes lubavad institutsioonilist diskrimineerimist ja segregatsiooni; kutsub liikmesriike veel kord üles tõhusalt rakendama tegeliku kaasamise edendamise strateegiaid, võtma jõulisemaid ja asjakohaseid meetmeid lõimumise edendamiseks, eeskätt põhiõiguste kaitse, hariduse, tööhõive, eluasemete ja tervishoiuvaldkonnas, ning võitlema vägivalla, vihkamist õhutavate avalduste ja romade diskrimineerimise vastu kooskõlas nõukogu 9. detsembri 2013. aasta soovitusega romade tõhusaks integratsiooniks liikmesriikides võetavate meetmete kohta; |
| --- | --- |

54.

mõistab hukka kasvava suundumuse romade vastasele hoiakule Euroopa Liidus ja tunneb muret romade olukorra pärast ELis ning arvukate tagakiusamise, vägivalla, häbimärgistamise, diskrimineerimise ja ebaseadusliku väljasaatmise juhtumite pärast, mis on vastuolus põhiõiguste ja Euroopa Liidu õigusega; nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks meetmete võtmist liikmesriikide vastu, kes lubavad institutsioonilist diskrimineerimist ja segregatsiooni; kutsub liikmesriike veel kord üles tõhusalt rakendama tegeliku kaasamise edendamise strateegiaid, võtma jõulisemaid ja asjakohaseid meetmeid lõimumise edendamiseks, eeskätt põhiõiguste kaitse, hariduse, tööhõive, eluasemete ja tervishoiuvaldkonnas, ning võitlema vägivalla, vihkamist õhutavate avalduste ja romade diskrimineerimise vastu kooskõlas nõukogu 9. detsembri 2013. aasta soovitusega romade tõhusaks integratsiooniks liikmesriikides võetavate meetmete kohta;

| 55. | rõhutab, et oluline on nõuetekohaselt rakendada romasid käsitlevaid riiklikke integratsioonistrateegiaid, töötades välja integreeritud poliitika, kuhu on jätkuva dialoogi raames kaasatud kohalikud asutused, valitsusvälised organisatsioonid ja roma kogukonnad; kutsub komisjoni üles jälgima rakendamist ning seda paremini koordineerima; kutsub liikmesriike üles tegema romade esindajatega nende kogukondi mõjutavate projektide juhtimise, järelevalve ja hindamise vallas koostööd, kasutades saadaolevaid vahendeid, kaasa arvatud ELi vahendeid, jälgides seejuures rangelt romade põhiõiguste ja sealhulgas liikumisvabaduse austamist vastavalt direktiivile 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil; |
| --- | --- |

55.

rõhutab, et oluline on nõuetekohaselt rakendada romasid käsitlevaid riiklikke integratsioonistrateegiaid, töötades välja integreeritud poliitika, kuhu on jätkuva dialoogi raames kaasatud kohalikud asutused, valitsusvälised organisatsioonid ja roma kogukonnad; kutsub komisjoni üles jälgima rakendamist ning seda paremini koordineerima; kutsub liikmesriike üles tegema romade esindajatega nende kogukondi mõjutavate projektide juhtimise, järelevalve ja hindamise vallas koostööd, kasutades saadaolevaid vahendeid, kaasa arvatud ELi vahendeid, jälgides seejuures rangelt romade põhiõiguste ja sealhulgas liikumisvabaduse austamist vastavalt direktiivile 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil;

| 56. | taunib romade praegust diskrimineerimist riiklikes haridussüsteemides ja tööturul; rõhutab roma naiste ja laste suuremat haavatavust eeskätt põhiõiguste mitmekordse ja samaaegse rikkumise suhtes; kordab, et oluline on kaitsta ja edendada roma laste võrdset juurdepääsu kõigile õigustele; |
| --- | --- |

56.

taunib romade praegust diskrimineerimist riiklikes haridussüsteemides ja tööturul; rõhutab roma naiste ja laste suuremat haavatavust eeskätt põhiõiguste mitmekordse ja samaaegse rikkumise suhtes; kordab, et oluline on kaitsta ja edendada roma laste võrdset juurdepääsu kõigile õigustele;

| 57. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid vastu vajalikud õigusaktide muudatused seoses steriliseerimisega ja maksaksid Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikat arvesse võttes rahalist hüvitist sundkorras steriliseeritud roma naistele ja vaimse puudega naistele; |
| --- | --- |

57.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid vastu vajalikud õigusaktide muudatused seoses steriliseerimisega ja maksaksid Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikat arvesse võttes rahalist hüvitist sundkorras steriliseeritud roma naistele ja vaimse puudega naistele;

Naistevastane vägivald ja sooline võrdõiguslikkus

| 58. | nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid võitleksid igasuguse naistevastase vägivalla ja diskrimineerimise vastu ning võtaksid selle eest vastutusele; palub liikmesriikidel eeskätt tegeleda tulemuslikult igasuguse koduvägivalla ja seksuaalse ärakasutamise tagajärgedega, muu hulgas pagulaste ja sisserändajate laste puhul, ning varajase või sundabielu küsimustega; |
| --- | --- |

58.

nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid võitleksid igasuguse naistevastase vägivalla ja diskrimineerimise vastu ning võtaksid selle eest vastutusele; palub liikmesriikidel eeskätt tegeleda tulemuslikult igasuguse koduvägivalla ja seksuaalse ärakasutamise tagajärgedega, muu hulgas pagulaste ja sisserändajate laste puhul, ning varajase või sundabielu küsimustega;

| 59. | väljendab muret naistevastase vägivalla ulatuse ja vormide pärast Euroopa Liidus, nagu on dokumenteeritud Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti kogu liitu hõlmavas uuringus, mis näitas, et iga kolmas naine on alates 15. eluaastast kogenud füüsilist ja/või seksuaalset vägivalda ja et hinnanguliselt 3,7 miljonit naist ELis kogevad üheaastase ajavahemiku jooksul seksuaalset vägivalda; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles vaatama kehtivaid õigusakte läbi ja hoidma naistevastase vägivalla küsimust päevakorras esikohal, kuna soolist vägivalda ei tohiks sallida; palub komisjonil ergutada Istanbuli konventsiooni ratifitseerimist liikmesriikides ja algatada võimalikult kiiresti menetlus ELi ühinemiseks kõnealuse konventsiooniga; märgib, et kõikide liikmesriikide viivitamatu ühinemine Istanbuli konventsiooniga viiks tervikliku poliitika väljatöötamiseni ja rahvusvahelise koostöö edendamiseni igasuguse naistevastase vägivalla, sealhulgas nii veebis kui ka veebiväliselt toimuva seksuaalse ahistamise vastu võitlemisel; |
| --- | --- |

59.

väljendab muret naistevastase vägivalla ulatuse ja vormide pärast Euroopa Liidus, nagu on dokumenteeritud Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti kogu liitu hõlmavas uuringus, mis näitas, et iga kolmas naine on alates 15. eluaastast kogenud füüsilist ja/või seksuaalset vägivalda ja et hinnanguliselt 3,7 miljonit naist ELis kogevad üheaastase ajavahemiku jooksul seksuaalset vägivalda; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles vaatama kehtivaid õigusakte läbi ja hoidma naistevastase vägivalla küsimust päevakorras esikohal, kuna soolist vägivalda ei tohiks sallida; palub komisjonil ergutada Istanbuli konventsiooni ratifitseerimist liikmesriikides ja algatada võimalikult kiiresti menetlus ELi ühinemiseks kõnealuse konventsiooniga; märgib, et kõikide liikmesriikide viivitamatu ühinemine Istanbuli konventsiooniga viiks tervikliku poliitika väljatöötamiseni ja rahvusvahelise koostöö edendamiseni igasuguse naistevastase vägivalla, sealhulgas nii veebis kui ka veebiväliselt toimuva seksuaalse ahistamise vastu võitlemisel;

| 60. | kutsub liikmesriike üles looma tugikeskuste ja varjupaikade võrgustikud inimkaubanduse ja prostitutsiooni ohvriks langenud naiste jaoks, tagades neile psühholoogilise, arsti-, sotsiaal- ja õigusabi ning julgustuse stabiilsete ja õigustega töökohtade leidmiseks; |
| --- | --- |

60.

kutsub liikmesriike üles looma tugikeskuste ja varjupaikade võrgustikud inimkaubanduse ja prostitutsiooni ohvriks langenud naiste jaoks, tagades neile psühholoogilise, arsti-, sotsiaal- ja õigusabi ning julgustuse stabiilsete ja õigustega töökohtade leidmiseks;

| 61. | on väga mures selle pärast, et ikka veel püsivad suguelundite moonutamise tavad, mis on raske naiste- ja tütarlastevastase vägivalla vorm ning millega lubamatult rikutakse nende õigust füüsilisele puutumatusele; nõuab tungivalt, et liit ja liikmesriigid näitaksid üles äärmist valvsust seoses nende tavadega oma territooriumil ja kaotaksid need võimalikult kiiresti; kutsub eelkõige liikmesriike üles võtma kasutusele kindlameelse ja keelava lähenemisviisi, koolitades rändajatega töötavaid inimesi ning võttes süstemaatiliselt ja tõhusalt vastutusele ja karistades isikuid, kes panevad toime suguelundite moonutamist, mille suhtes tuleb rakendada nulltolerantsi; rõhutab, et samal ajal tuleks läbi viia teabe- ja teadlikkuse suurendamise kampaaniaid, mis on suunatud asjaomastele rühmadele; väljendab heameelt selle üle, et ELi varjupaigaalastes õigusaktides käsitletakse suguelundite moonutamise ohvreid haavatavate isikutena ja loetakse suguelundite moonutamist kriteeriumide hulka, mida tuleb varjupaigataotluse puhul arvesse võtta; |
| --- | --- |

61.

on väga mures selle pärast, et ikka veel püsivad suguelundite moonutamise tavad, mis on raske naiste- ja tütarlastevastase vägivalla vorm ning millega lubamatult rikutakse nende õigust füüsilisele puutumatusele; nõuab tungivalt, et liit ja liikmesriigid näitaksid üles äärmist valvsust seoses nende tavadega oma territooriumil ja kaotaksid need võimalikult kiiresti; kutsub eelkõige liikmesriike üles võtma kasutusele kindlameelse ja keelava lähenemisviisi, koolitades rändajatega töötavaid inimesi ning võttes süstemaatiliselt ja tõhusalt vastutusele ja karistades isikuid, kes panevad toime suguelundite moonutamist, mille suhtes tuleb rakendada nulltolerantsi; rõhutab, et samal ajal tuleks läbi viia teabe- ja teadlikkuse suurendamise kampaaniaid, mis on suunatud asjaomastele rühmadele; väljendab heameelt selle üle, et ELi varjupaigaalastes õigusaktides käsitletakse suguelundite moonutamise ohvreid haavatavate isikutena ja loetakse suguelundite moonutamist kriteeriumide hulka, mida tuleb varjupaigataotluse puhul arvesse võtta;

| 62. | kutsub komisjoni üles tagama naistevastase vägivalla esinemise ja iseloomu kohta järjepideva andmete kogumise, mis on aluseks vägivalla ärahoidmise ja ohvrite vajaduste rahuldamise jõulisele poliitikale, kaasa arvatud ohvreid käsitleva ELi direktiivi (2012/29/EL) rakendamise hindamisele ning seksuaalse ahistamise vastaste teadlikkuse suurendamise kampaaniate korraldamisele; on seisukohal, et andmete kogumine peaks tuginema Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti esimesele kogu liitu hõlmavale uuringule ning põhinema komisjoni (kaasa arvatud Eurostat), Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti ja Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi vahelisel koostööl; kordab palvet komisjonile, mille parlament esitas oma 25. veebruari 2014. aasta resolutsioonis soovitustega komisjonile naistevastase vägivalla vastase võitluse kohta, esitada õigusakti ettepanek, millega luuakse meetmed liikmesriikide tegevuse edendamiseks ja toetamiseks naiste- ja tüdrukutevastase vägivalla ennetamise, sh naiste suguelundite moonutamise valdkonnas; kutsub komisjoni üles nimetama 2016. aasta naiste- ja tütarlastevastase vägivalla vastu võitlemise aastaks; |
| --- | --- |

62.

kutsub komisjoni üles tagama naistevastase vägivalla esinemise ja iseloomu kohta järjepideva andmete kogumise, mis on aluseks vägivalla ärahoidmise ja ohvrite vajaduste rahuldamise jõulisele poliitikale, kaasa arvatud ohvreid käsitleva ELi direktiivi (2012/29/EL) rakendamise hindamisele ning seksuaalse ahistamise vastaste teadlikkuse suurendamise kampaaniate korraldamisele; on seisukohal, et andmete kogumine peaks tuginema Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti esimesele kogu liitu hõlmavale uuringule ning põhinema komisjoni (kaasa arvatud Eurostat), Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti ja Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi vahelisel koostööl; kordab palvet komisjonile, mille parlament esitas oma 25. veebruari 2014. aasta resolutsioonis soovitustega komisjonile naistevastase vägivalla vastase võitluse kohta, esitada õigusakti ettepanek, millega luuakse meetmed liikmesriikide tegevuse edendamiseks ja toetamiseks naiste- ja tüdrukutevastase vägivalla ennetamise, sh naiste suguelundite moonutamise valdkonnas; kutsub komisjoni üles nimetama 2016. aasta naiste- ja tütarlastevastase vägivalla vastu võitlemise aastaks;

| 63. | kutsub ELi ja liikmesriike üles võitlema igasuguse naistevastase vägivalla vastu ning selle eest vastutusele võtma; kutsub komisjoni üles esitama seadusandliku algatuse naistevastase vägivalla keelustamiseks ELis; |
| --- | --- |

63.

kutsub ELi ja liikmesriike üles võitlema igasuguse naistevastase vägivalla vastu ning selle eest vastutusele võtma; kutsub komisjoni üles esitama seadusandliku algatuse naistevastase vägivalla keelustamiseks ELis;

| 64. | palub komisjonil suurendada teadlikkust vajadusest edendada austus- ja sallivuskultuuri eesmärgiga kaotada igasugune naiste diskrimineerimine; palub liikmesriikidel lisaks tagada riiklike strateegiate rakendamine seoses naiste seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste austamise ja kaitsmisega; rõhutab liidu rolli selles valdkonnas teadlikkuse suurendamisel ja parimate tavade edendamisel, arvestades et tervis on põhiline inimõigus, mis on väga oluline teiste inimõiguste kasutamiseks; |
| --- | --- |

64.

palub komisjonil suurendada teadlikkust vajadusest edendada austus- ja sallivuskultuuri eesmärgiga kaotada igasugune naiste diskrimineerimine; palub liikmesriikidel lisaks tagada riiklike strateegiate rakendamine seoses naiste seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste austamise ja kaitsmisega; rõhutab liidu rolli selles valdkonnas teadlikkuse suurendamisel ja parimate tavade edendamisel, arvestades et tervis on põhiline inimõigus, mis on väga oluline teiste inimõiguste kasutamiseks;

| 65. | tunneb muret naiste alaesindatuse pärast otsustusprotsessides, ettevõtetes ja nende juhatustes, teaduses ja poliitikas nii riigi kui ka rahvusvahelisel tasandil (suurettevõtted, riiklikud ja Euroopa Parlamendi valimised), kuid eriti kohalikul tasandil; nõuab, et toetataks naiste tööalast arengut ja püüdlusi jõuda juhtivatele ametikohtadele, ning kutsub ELi institutsioone üles pöörama suuremat tähelepanu andmetele, mille kohaselt ainult 17,8 % ELi suurimate börsiettevõtete juhatuse liikmetest on naised; |
| --- | --- |

65.

tunneb muret naiste alaesindatuse pärast otsustusprotsessides, ettevõtetes ja nende juhatustes, teaduses ja poliitikas nii riigi kui ka rahvusvahelisel tasandil (suurettevõtted, riiklikud ja Euroopa Parlamendi valimised), kuid eriti kohalikul tasandil; nõuab, et toetataks naiste tööalast arengut ja püüdlusi jõuda juhtivatele ametikohtadele, ning kutsub ELi institutsioone üles pöörama suuremat tähelepanu andmetele, mille kohaselt ainult 17,8 % ELi suurimate börsiettevõtete juhatuse liikmetest on naised;

| 66. | nõuab, et nõukogu lõpetaks rasedus- ja sünnituspuhkuse direktiivi blokeerimise, kuna see õigusakt teeb võimalikuks reaalse ja praktilise soolise võrdõiguslikkuse ning ühtlustamise ELi tasandil; |
| --- | --- |

66.

nõuab, et nõukogu lõpetaks rasedus- ja sünnituspuhkuse direktiivi blokeerimise, kuna see õigusakt teeb võimalikuks reaalse ja praktilise soolise võrdõiguslikkuse ning ühtlustamise ELi tasandil;

| 67. | juhib tähelepanu asjaolule, et rohkem kui pooled kõigist kraadiõpet sooritavatest õppuritest on naised ning need andmed ei kajastu tööturul, eelkõige kõrgematel otsustustasandi ametikohtadel; palub seetõttu liikmesriikidel võtta kõik vajalikud meetmed, et tagada meeste ja naiste võrdne osalemine tööturul ja aidata naistel liikuda kõrgetele ametikohtadele ning eelkõige jõuda võimalikult kiiresti kokkuleppele seoses ettepanekuga võtta vastu direktiiv, milles käsitletakse soolise tasakaalu parandamist börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas ja sellega seotud meetmeid; taunib asjaolu, et ELis on naiste palk samaväärse töö eest endiselt keskmiselt 16 % madalam kui meestel; kutsub seetõttu ELi üles jätkama tööd naiste ja meeste võrdõiguslikkuse tagamisel palga (kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 157), pensionide ja tööturul osalemise, kaasa arvatud kõrgemas juhtkonnas töötamise valdkonnas; on seisukohal, et see meede peaks aitama võidelda vaesuse vastu ja tagada, et Euroopa kasutab täielikult kogu olemasolevat võimekusressurssi; mõistab hukka asjaolu, et naiste töötuse määr on endiselt oluliselt kõrgem kui meestel, ning rõhutab, et naiste majandusliku iseseisvuse aspekt peab olema osa vaesusevastasest võitlusest; |
| --- | --- |

67.

juhib tähelepanu asjaolule, et rohkem kui pooled kõigist kraadiõpet sooritavatest õppuritest on naised ning need andmed ei kajastu tööturul, eelkõige kõrgematel otsustustasandi ametikohtadel; palub seetõttu liikmesriikidel võtta kõik vajalikud meetmed, et tagada meeste ja naiste võrdne osalemine tööturul ja aidata naistel liikuda kõrgetele ametikohtadele ning eelkõige jõuda võimalikult kiiresti kokkuleppele seoses ettepanekuga võtta vastu direktiiv, milles käsitletakse soolise tasakaalu parandamist börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas ja sellega seotud meetmeid; taunib asjaolu, et ELis on naiste palk samaväärse töö eest endiselt keskmiselt 16 % madalam kui meestel; kutsub seetõttu ELi üles jätkama tööd naiste ja meeste võrdõiguslikkuse tagamisel palga (kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 157), pensionide ja tööturul osalemise, kaasa arvatud kõrgemas juhtkonnas töötamise valdkonnas; on seisukohal, et see meede peaks aitama võidelda vaesuse vastu ja tagada, et Euroopa kasutab täielikult kogu olemasolevat võimekusressurssi; mõistab hukka asjaolu, et naiste töötuse määr on endiselt oluliselt kõrgem kui meestel, ning rõhutab, et naiste majandusliku iseseisvuse aspekt peab olema osa vaesusevastasest võitlusest;

| 68. | palub komisjonil tugevdada järelevalvet selle üle, kas ELi õigusaktides järgitakse soolise võrdõiguslikkuse põhimõtet; kutsub liikmesriike üles viima läbi sarnast analüüsi oma siseriiklike õigusaktide kohta; |
| --- | --- |

68.

palub komisjonil tugevdada järelevalvet selle üle, kas ELi õigusaktides järgitakse soolise võrdõiguslikkuse põhimõtet; kutsub liikmesriike üles viima läbi sarnast analüüsi oma siseriiklike õigusaktide kohta;

| 69. | tunnistab, et seksuaal- ja reproduktiivtervis ning seonduvad õigused on põhiõigused ning inimväärikuse, soolise võrdõiguslikkuse ja enesemääramise oluline osa; nõuab tungivalt, et komisjon integreeriks oma järgmisse ELi tervisestrateegiasse seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvad õigused kui põhilised inimõigused, et tagada põhiõigusi käsitleva ELi sise-ja välispoliitika sidusus, nagu Euroopa Parlament nõudis 10. märtsil 2015; |
| --- | --- |

69.

tunnistab, et seksuaal- ja reproduktiivtervis ning seonduvad õigused on põhiõigused ning inimväärikuse, soolise võrdõiguslikkuse ja enesemääramise oluline osa; nõuab tungivalt, et komisjon integreeriks oma järgmisse ELi tervisestrateegiasse seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvad õigused kui põhilised inimõigused, et tagada põhiõigusi käsitleva ELi sise-ja välispoliitika sidusus, nagu Euroopa Parlament nõudis 10. märtsil 2015;

| 70. | tunnistab, et elupäästva abordi keelamine on võrdne põhiõiguste raske rikkumisega; |
| --- | --- |

70.

tunnistab, et elupäästva abordi keelamine on võrdne põhiõiguste raske rikkumisega;

| 71. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tunnustama õigust ohutute ja nüüdisaegsete rasestumisvastaste vahendite kättesaadavusele ja seksuaalharidusele koolides; nõuab tungivalt, et komisjon täiendaks siseriiklikke poliitikameetmeid rahvatervise parandamiseks, hoides samal ajal Euroopa Parlamenti asjade käiguga täielikult kursis; |
| --- | --- |

71.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tunnustama õigust ohutute ja nüüdisaegsete rasestumisvastaste vahendite kättesaadavusele ja seksuaalharidusele koolides; nõuab tungivalt, et komisjon täiendaks siseriiklikke poliitikameetmeid rahvatervise parandamiseks, hoides samal ajal Euroopa Parlamenti asjade käiguga täielikult kursis;

Laste õigused

| 72. | mõistab karmilt hukka igasuguse lastevastase vägivalla ja laste väärkohtlemise; kutsub liikmesriike kui Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni lapse õiguste konventsiooni osalisi üles võtma vajalikke meetmeid laste kaitsmiseks igasuguse füüsilise ja psühholoogilise vägivalla, sealhulgas füüsilise ja seksuaalse kuritarvitamise, sundabielude, laste tööjõu kasutamise ja seksuaalse ärakasutamise eest; |
| --- | --- |

72.

mõistab karmilt hukka igasuguse lastevastase vägivalla ja laste väärkohtlemise; kutsub liikmesriike kui Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni lapse õiguste konventsiooni osalisi üles võtma vajalikke meetmeid laste kaitsmiseks igasuguse füüsilise ja psühholoogilise vägivalla, sealhulgas füüsilise ja seksuaalse kuritarvitamise, sundabielude, laste tööjõu kasutamise ja seksuaalse ärakasutamise eest;

| 73. | mõistab karmilt hukka laste seksuaalse ärakasutamise ja eelkõige internetis oleva lasteporno leviku sagenemise; nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid ühendaksid oma jõupingutused asjaomaste lapse õiguste raskete rikkumiste vastases võitluses ning võtaksid nõuetekohaselt arvesse soovitusi, mille Euroopa Parlament esitas oma 11. märtsi 2015. aasta resolutsioonis laste seksuaalse kuritarvitamise kohta internetis (33); kordab oma üleskutset, et liikmesriigid, kes veel ei ole seda teinud, võtaksid üle direktiivi, mis käsitleb laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust; palub lisaks ELil ja liikmesriikidel, kes veel ei ole seda teinud, ratifitseerida Euroopa Nõukogu konventsiooni laste kaitse kohta seksuaalse ärakasutamise ja kuritarvitamise eest; |
| --- | --- |

73.

mõistab karmilt hukka laste seksuaalse ärakasutamise ja eelkõige internetis oleva lasteporno leviku sagenemise; nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid ühendaksid oma jõupingutused asjaomaste lapse õiguste raskete rikkumiste vastases võitluses ning võtaksid nõuetekohaselt arvesse soovitusi, mille Euroopa Parlament esitas oma 11. märtsi 2015. aasta resolutsioonis laste seksuaalse kuritarvitamise kohta internetis (33); kordab oma üleskutset, et liikmesriigid, kes veel ei ole seda teinud, võtaksid üle direktiivi, mis käsitleb laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust; palub lisaks ELil ja liikmesriikidel, kes veel ei ole seda teinud, ratifitseerida Euroopa Nõukogu konventsiooni laste kaitse kohta seksuaalse ärakasutamise ja kuritarvitamise eest;

| 74. | kutsub liikmesriike üles rakendama direktiivi 2011/93/EL, mis käsitleb laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust, ning palub neil suurendada õiguskaitseasutuste juriidilisi õigusi, tehnilist võimekust ja rahalisi vahendeid, et tihendada koostööd (sh Europoliga), mille eesmärk on uurida ja tõhusamalt lõhkuda laste suhtes seksuaalkuritegusid toime pannud rikkujate võrgustikke, tähtsustades samal ajal asjaomaste laste õigusi ja turvalisust; |
| --- | --- |

74.

kutsub liikmesriike üles rakendama direktiivi 2011/93/EL, mis käsitleb laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust, ning palub neil suurendada õiguskaitseasutuste juriidilisi õigusi, tehnilist võimekust ja rahalisi vahendeid, et tihendada koostööd (sh Europoliga), mille eesmärk on uurida ja tõhusamalt lõhkuda laste suhtes seksuaalkuritegusid toime pannud rikkujate võrgustikke, tähtsustades samal ajal asjaomaste laste õigusi ja turvalisust;

| 75. | rõhutab lastega töötavate spetsialistide, nagu õpetajate, noorsootöötajate ja lastearstide rolli laste vastu toime pandud füüsilise ja psühholoogilise vägivalla, sealhulgas küberkiusamise märkide tuvastamisel; kutsub liikmesriike üles suurendama sellega seoses nende spetsialistide teadlikkust ja neid koolitama; kutsub samuti liikmesriike üles looma abitelefone, kuhu lapsed saavad teatada nende suhtes toime pandud väärkohtlemise, seksuaalse vägivalla, hirmutamise või ahistamise juhtumitest; |
| --- | --- |

75.

rõhutab lastega töötavate spetsialistide, nagu õpetajate, noorsootöötajate ja lastearstide rolli laste vastu toime pandud füüsilise ja psühholoogilise vägivalla, sealhulgas küberkiusamise märkide tuvastamisel; kutsub liikmesriike üles suurendama sellega seoses nende spetsialistide teadlikkust ja neid koolitama; kutsub samuti liikmesriike üles looma abitelefone, kuhu lapsed saavad teatada nende suhtes toime pandud väärkohtlemise, seksuaalse vägivalla, hirmutamise või ahistamise juhtumitest;

| 76. | on seisukohal, et laste isikuandmeid tuleb veebis nõuetekohaselt kaitsta ning lapsi tuleb isikuandmete veebis kasutamise ohtudest ja tagajärgedest lapsesõbralikul viisil teavitada; kutsub liikmesriike üles viima koolides läbi teadlikkuse suurendamise kampaaniaid; toonitab, et laste kohta veebis profiilide koostamine peaks olema keelatud; |
| --- | --- |

76.

on seisukohal, et laste isikuandmeid tuleb veebis nõuetekohaselt kaitsta ning lapsi tuleb isikuandmete veebis kasutamise ohtudest ja tagajärgedest lapsesõbralikul viisil teavitada; kutsub liikmesriike üles viima koolides läbi teadlikkuse suurendamise kampaaniaid; toonitab, et laste kohta veebis profiilide koostamine peaks olema keelatud;

| 77. | mõistab hukka kõik laste diskrimineerimise vormid ning palub komisjonil ja liikmesriikidel astuda laste diskrimineerimise kaotamiseks ühiseid samme; palub liikmesriikidel ja komisjonil eeskätt seada lapsed selgelt esmatähtsale kohale regionaal- ja ühtekuuluvuspoliitika kavandamisel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

77.

mõistab hukka kõik laste diskrimineerimise vormid ning palub komisjonil ja liikmesriikidel astuda laste diskrimineerimise kaotamiseks ühiseid samme; palub liikmesriikidel ja komisjonil eeskätt seada lapsed selgelt esmatähtsale kohale regionaal- ja ühtekuuluvuspoliitika kavandamisel ja rakendamisel;

| 78. | palub liikmesriikidel tagada kõikidele lastele tegelik õiguskaitse kättesaadavus, seda nii kahtlustatavate, kuriteo toimepanijate, ohvrite kui ka menetlusosalistena; kinnitab, kui oluline on tugevdada kriminaalmenetlusega seotud laste menetluslikke tagatisi, eeskätt võttes arvesse jätkuvat arutelu direktiivi üle, mis käsitleb kriminaalmenetluses kahtlustatavate või süüdistatavate laste eritagatisi; |
| --- | --- |

78.

palub liikmesriikidel tagada kõikidele lastele tegelik õiguskaitse kättesaadavus, seda nii kahtlustatavate, kuriteo toimepanijate, ohvrite kui ka menetlusosalistena; kinnitab, kui oluline on tugevdada kriminaalmenetlusega seotud laste menetluslikke tagatisi, eeskätt võttes arvesse jätkuvat arutelu direktiivi üle, mis käsitleb kriminaalmenetluses kahtlustatavate või süüdistatavate laste eritagatisi;

| 79. | tunneb muret vanema sooritatud rahvusvaheliste lapseröövide juhtumite sagenemise pärast; rõhutab, et sellega seoses on tähtis roll Euroopa Parlamendi vahendajal vanema sooritatud rahvusvahelise lapseröövi korral; rõhutab, kui oluline on rakendada ühist ELi lähenemisviisi kadunud laste leidmiseks ELis; palub liikmesriikidel suurendada kadunud lastega seotud piiriülestes juhtumites politsei- ja õigusalast koostööd ning luua kadunud laste otsimiseks abitelefonid; |
| --- | --- |

79.

tunneb muret vanema sooritatud rahvusvaheliste lapseröövide juhtumite sagenemise pärast; rõhutab, et sellega seoses on tähtis roll Euroopa Parlamendi vahendajal vanema sooritatud rahvusvahelise lapseröövi korral; rõhutab, kui oluline on rakendada ühist ELi lähenemisviisi kadunud laste leidmiseks ELis; palub liikmesriikidel suurendada kadunud lastega seotud piiriülestes juhtumites politsei- ja õigusalast koostööd ning luua kadunud laste otsimiseks abitelefonid;

| 80. | tuletab meelde, et lapse parimad huvid vastavalt põhiõiguste harta artiklile 24 peavad alati olema esmane kaalutlus, mida tuleb lastega seotud mis tahes poliitika ja meetmete vastuvõtmisel arvesse võtta; tuletab meelde, et õigus haridusele on sätestatud põhiõiguste hartas ning haridus on esmatähtis nii lapse heaolu ja isikliku arengu kui ka ühiskonna tuleviku jaoks; on seisukohal, et madala sissetulekuga peredest pärit laste haridus on peamine tingimus, mis võimaldab nendel lastel vaesusest pääseda; kutsub seetõttu liikmesriike üles edendama kõigile kvaliteetse hariduse pakkumist; |
| --- | --- |

80.

tuletab meelde, et lapse parimad huvid vastavalt põhiõiguste harta artiklile 24 peavad alati olema esmane kaalutlus, mida tuleb lastega seotud mis tahes poliitika ja meetmete vastuvõtmisel arvesse võtta; tuletab meelde, et õigus haridusele on sätestatud põhiõiguste hartas ning haridus on esmatähtis nii lapse heaolu ja isikliku arengu kui ka ühiskonna tuleviku jaoks; on seisukohal, et madala sissetulekuga peredest pärit laste haridus on peamine tingimus, mis võimaldab nendel lastel vaesusest pääseda; kutsub seetõttu liikmesriike üles edendama kõigile kvaliteetse hariduse pakkumist;

| 81. | rõhutab, et ELi kodanike laste huvid ja õigused peavad olema nõuetekohaselt kaitstud nii liidus kui ka väljaspool selle piire, ning sellega seoses nõuab tõhustatud koostööd laste heaolu küsimustega tegelevate institutsioonidega ELi mittekuuluvates Põhjamaades; on seisukohal, et kõik ELi partnerid, sealhulgas EMP riigid, peaksid ratifitseerima vanemliku vastutuse ja lastekaitsemeetmetega seotud kohtualluvust, kohaldatavat seadust, tunnustamist, kohtuotsuste täitmist ja koostööd käsitleva 1996. aasta Haagi konventsiooni; |
| --- | --- |

81.

rõhutab, et ELi kodanike laste huvid ja õigused peavad olema nõuetekohaselt kaitstud nii liidus kui ka väljaspool selle piire, ning sellega seoses nõuab tõhustatud koostööd laste heaolu küsimustega tegelevate institutsioonidega ELi mittekuuluvates Põhjamaades; on seisukohal, et kõik ELi partnerid, sealhulgas EMP riigid, peaksid ratifitseerima vanemliku vastutuse ja lastekaitsemeetmetega seotud kohtualluvust, kohaldatavat seadust, tunnustamist, kohtuotsuste täitmist ja koostööd käsitleva 1996. aasta Haagi konventsiooni;

| 82. | tunnistab, et finants- ja majanduskriis on avaldanud laste õiguste kasutamisele ja heaolule tõsist negatiivset mõju; palub liikmesriikidel teha laste vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemiseks suuremaid jõupingutusi, rakendades tulemuslikult komisjoni soovitust „Investeerides lastesse aitame neil välja rabeleda ebasoodsate olude ringist“ integreeritud strateegiate abil, millega toetatakse asjakohaste ressursside kättesaadavust, võimaldatakse taskukohaseid kvaliteetseid teenuseid ja edendatakse laste osalemist neid mõjutavate otsuste tegemises; palub komisjonil võtta soovituse rakendamise jälgimiseks täiendavaid meetmeid; |
| --- | --- |

82.

tunnistab, et finants- ja majanduskriis on avaldanud laste õiguste kasutamisele ja heaolule tõsist negatiivset mõju; palub liikmesriikidel teha laste vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemiseks suuremaid jõupingutusi, rakendades tulemuslikult komisjoni soovitust „Investeerides lastesse aitame neil välja rabeleda ebasoodsate olude ringist“ integreeritud strateegiate abil, millega toetatakse asjakohaste ressursside kättesaadavust, võimaldatakse taskukohaseid kvaliteetseid teenuseid ja edendatakse laste osalemist neid mõjutavate otsuste tegemises; palub komisjonil võtta soovituse rakendamise jälgimiseks täiendavaid meetmeid;

| 83. | kutsub komisjoni üles esitama 2015. aastal ambitsioonikat ja kõikehõlmavat järelprogrammi lapse õigusi käsitlevale ELi tegevuskavale; palub komisjonil tagada laste õiguste tõhus integreerimine kõikidesse ELi õigusaktidesse, poliitikameetmetesse ja finantsotsustesse; palub komisjonil anda igal aastal aru laste õiguste austamisel ning laste õigusi käsitleva ELi õigustiku täielikul rakendamisel tehtud edusammudest; palub komisjonil tagada, et lapse õiguste koordinaatori volituste ja ressursside puhul on võetud piisavalt arvesse ELi kohustust laste õigusi süsteemselt ja tulemuslikult arvestada; palub komisjonil võtta vastu integreeritud lastekaitsesüsteeme käsitlevad ELi suunised, millest on teada antud; |
| --- | --- |

83.

kutsub komisjoni üles esitama 2015. aastal ambitsioonikat ja kõikehõlmavat järelprogrammi lapse õigusi käsitlevale ELi tegevuskavale; palub komisjonil tagada laste õiguste tõhus integreerimine kõikidesse ELi õigusaktidesse, poliitikameetmetesse ja finantsotsustesse; palub komisjonil anda igal aastal aru laste õiguste austamisel ning laste õigusi käsitleva ELi õigustiku täielikul rakendamisel tehtud edusammudest; palub komisjonil tagada, et lapse õiguste koordinaatori volituste ja ressursside puhul on võetud piisavalt arvesse ELi kohustust laste õigusi süsteemselt ja tulemuslikult arvestada; palub komisjonil võtta vastu integreeritud lastekaitsesüsteeme käsitlevad ELi suunised, millest on teada antud;

| 84. | tervitab liikmesriikide suundumust kriminaliseerida sundabielu; palub liikmesriikidel seda valvsalt jälgida ning koolitada lastega kokkupuutuvaid töötajaid, näiteks õpetajaid ja noorsootöötajaid, ning suurendada nende teadlikkust, et nad oskaksid tuvastada lapsi, keda ohustab röövimine eesmärgiga viia nad päritoluriiki sundabielu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

84.

tervitab liikmesriikide suundumust kriminaliseerida sundabielu; palub liikmesriikidel seda valvsalt jälgida ning koolitada lastega kokkupuutuvaid töötajaid, näiteks õpetajaid ja noorsootöötajaid, ning suurendada nende teadlikkust, et nad oskaksid tuvastada lapsi, keda ohustab röövimine eesmärgiga viia nad päritoluriiki sundabielu sõlmimiseks;

Lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste õigused

| 85. | mõistab karmilt hukka ELi territooriumil lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste vastu suunatud diskrimineerimise ja vägivalla, mida toetavad nende inimeste põhiõigusi piiravad seadused ja poliitika; palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta vastu homofoobia ja transfoobia vastased õigusaktid ja poliitikameetmed; palub komisjonil sellega seoses esitada seksuaalsel sättumusel ja sooidentiteedil põhinev võrdõiguslikkuse ELi tasandi tegevuskava või strateegia, nagu parlament on korduvalt nõudnud ja nagu lubas volinik Jourová komisjoni kuulamiste käigus; tuletab sellega seoses meelde oma 4. veebruari 2014. aasta resolutsiooni homofoobia ning seksuaalse sättumuse ja sooidentiteedi alusel toimuva diskrimineerimise vastu võitlemise ELi tegevuskava kohta; rõhutab siiski, et selles laiaulatuslikus poliitikavaldkonnas tuleb arvestada Euroopa Liidu, selle asutuste ja liikmesriikide pädevusi; |
| --- | --- |

85.

mõistab karmilt hukka ELi territooriumil lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste vastu suunatud diskrimineerimise ja vägivalla, mida toetavad nende inimeste põhiõigusi piiravad seadused ja poliitika; palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta vastu homofoobia ja transfoobia vastased õigusaktid ja poliitikameetmed; palub komisjonil sellega seoses esitada seksuaalsel sättumusel ja sooidentiteedil põhinev võrdõiguslikkuse ELi tasandi tegevuskava või strateegia, nagu parlament on korduvalt nõudnud ja nagu lubas volinik Jourová komisjoni kuulamiste käigus; tuletab sellega seoses meelde oma 4. veebruari 2014. aasta resolutsiooni homofoobia ning seksuaalse sättumuse ja sooidentiteedi alusel toimuva diskrimineerimise vastu võitlemise ELi tegevuskava kohta; rõhutab siiski, et selles laiaulatuslikus poliitikavaldkonnas tuleb arvestada Euroopa Liidu, selle asutuste ja liikmesriikide pädevusi;

| 86. | on seisukohal, et lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste põhiõigusi on võimalik palju paremini kaitsta, kui neil on juurdepääs sellistele õiguslikele institutsioonidele nagu vabaabielu, registreeritud partnerlus või abielu; tervitab asjaolu, et praegu pakuvad neid võimalusi 19 liikmesriiki, ning kutsub teisi liikmesriike üles kaaluma samade võimaluste andmist; kordab lisaks oma üleskutset komisjonile esitada ettepanek kaugeleulatuva määruse kohta, millega tagatakse perekonnaseisuaktide (sealhulgas soo- ja abielutunnistuste ning registreeritud partnerlust käsitlevate dokumentide) ja nende õigusmõju vastastikune tunnustamine, et vähendada diskrimineerivaid õiguslikke ja haldustakistusi vaba liikumise õigust kasutavatele kodanikele; |
| --- | --- |

86.

on seisukohal, et lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste põhiõigusi on võimalik palju paremini kaitsta, kui neil on juurdepääs sellistele õiguslikele institutsioonidele nagu vabaabielu, registreeritud partnerlus või abielu; tervitab asjaolu, et praegu pakuvad neid võimalusi 19 liikmesriiki, ning kutsub teisi liikmesriike üles kaaluma samade võimaluste andmist; kordab lisaks oma üleskutset komisjonile esitada ettepanek kaugeleulatuva määruse kohta, millega tagatakse perekonnaseisuaktide (sealhulgas soo- ja abielutunnistuste ning registreeritud partnerlust käsitlevate dokumentide) ja nende õigusmõju vastastikune tunnustamine, et vähendada diskrimineerivaid õiguslikke ja haldustakistusi vaba liikumise õigust kasutavatele kodanikele;

| 87. | palub liikmesriikidel olla valvas ja kindlameelne ning määrata karistused nendele riigiametnikele, kes avalikus sfääris solvavad või häbimärgistavad lesbisid, geisid, biseksuaale, trans- ja intersoolisi inimesi; |
| --- | --- |

87.

palub liikmesriikidel olla valvas ja kindlameelne ning määrata karistused nendele riigiametnikele, kes avalikus sfääris solvavad või häbimärgistavad lesbisid, geisid, biseksuaale, trans- ja intersoolisi inimesi;

| 88. | julgustab liikmesriike toetama ametiühinguid ja tööandjate organisatsioone nende jõupingutustes võtta vastu mitmekesisust ja mittediskrimineerimist käsitlev poliitika, mille keskmes on lesbid, geid, biseksuaalid, trans- ja intersoolised inimesed; |
| --- | --- |

88.

julgustab liikmesriike toetama ametiühinguid ja tööandjate organisatsioone nende jõupingutustes võtta vastu mitmekesisust ja mittediskrimineerimist käsitlev poliitika, mille keskmes on lesbid, geid, biseksuaalid, trans- ja intersoolised inimesed;

| 89. | on seisukohal, et liikmesriikide asutused peaksid lihtsustama menetluskorda, mis võimaldab sugu vahetanud isikutel nende uue soo tunnustamist ametlikes dokumentides; mõistab jätkuvalt hukka soo tunnustamise sellise õigusliku menetluse, mis hõlmab transsooliste inimeste kohustuslikku steriliseerimist; |
| --- | --- |

89.

on seisukohal, et liikmesriikide asutused peaksid lihtsustama menetluskorda, mis võimaldab sugu vahetanud isikutel nende uue soo tunnustamist ametlikes dokumentides; mõistab jätkuvalt hukka soo tunnustamise sellise õigusliku menetluse, mis hõlmab transsooliste inimeste kohustuslikku steriliseerimist;

| 90. | taunib asjaolu, et transsoolisi inimesi peetakse endiselt enamikus liikmesriikides vaimselt haigeteks, ja kutsub liikmesriike üles vaatama läbi riiklikud vaimse tervise kataloogid, tagades samal ajal, et meditsiiniliselt vajalik ravi jääks kättesaadavaks kõikidele transsoolistele inimestele; |
| --- | --- |

90.

taunib asjaolu, et transsoolisi inimesi peetakse endiselt enamikus liikmesriikides vaimselt haigeteks, ja kutsub liikmesriike üles vaatama läbi riiklikud vaimse tervise kataloogid, tagades samal ajal, et meditsiiniliselt vajalik ravi jääks kättesaadavaks kõikidele transsoolistele inimestele;

| 91. | kiidab heaks komisjoni algatuse toetada Maailma Terviseorganisatsiooni rahvusvahelise haiguste klassifikatsiooni (RHK) läbivaatamisel transsoolise identiteedi depatologiseerimist; kutsub komisjoni üles suurendama jõupingutusi, et hoida ära lapsena esineva soolise variatiivsuse muutumine uueks RHK kohaseks diagnoosiks; |
| --- | --- |

91.

kiidab heaks komisjoni algatuse toetada Maailma Terviseorganisatsiooni rahvusvahelise haiguste klassifikatsiooni (RHK) läbivaatamisel transsoolise identiteedi depatologiseerimist; kutsub komisjoni üles suurendama jõupingutusi, et hoida ära lapsena esineva soolise variatiivsuse muutumine uueks RHK kohaseks diagnoosiks;

| 92. | peab äärmiselt kahetsusväärseks, et intersooliste imikute suguelundite kirurgiliselt n-ö normaalseks muutmine on laialt levinud, kuigi see ei ole meditsiiniliselt vajalik; kiidab sellega seoses heaks Malta 2015. aasta aprilli sooidentiteedi, sooväljenduse ja sootunnuste akti, millega keelatakse kõnealune intersooliste imikute opereerimine ja rõhutatakse intersooliste inimeste enesemääramise põhimõtet, ning kutsub teisi riike üles Malta eeskuju järgima; |
| --- | --- |

92.

peab äärmiselt kahetsusväärseks, et intersooliste imikute suguelundite kirurgiliselt n-ö normaalseks muutmine on laialt levinud, kuigi see ei ole meditsiiniliselt vajalik; kiidab sellega seoses heaks Malta 2015. aasta aprilli sooidentiteedi, sooväljenduse ja sootunnuste akti, millega keelatakse kõnealune intersooliste imikute opereerimine ja rõhutatakse intersooliste inimeste enesemääramise põhimõtet, ning kutsub teisi riike üles Malta eeskuju järgima;

Puudega inimeste õigused

| 93. | taunib diskrimineerimist ja tõrjumist, mille all jätkuvalt kannatavad puudega inimesed; palub komisjonil, liikmesriikidel ning piirkondlikel ja kohalikel asutustel rakendada puudega inimesi käsitlevat Euroopa strateegiat ning jälgida asjaomaseid Euroopa Liidu õigusakte ja neid kohaldada; kutsub sellega seoses komisjoni üles taaskäivitama seadusandlikku algatust juurdepääsetavuse akti kohta valdkonnaülese vahendi kujul, mille abil suurendatakse puudega inimeste kaitset ja tagatakse, et kõik ELi poliitikameetmed oleksid sellest aspektist sidusad; palub komisjonil ühtlasi viia maksimumini koostoime puudega inimesi käsitleva Euroopa strateegia ning naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimist käsitleva konventsiooni ja ÜRO lapse õiguste konventsiooni sätete vahel, et tagada tunnustatud õiguste sisuline kasutamine ja tegelik teostamine, sh õigusraamistiku ühtlustamise ja rakendamise ning kultuuriliste ja poliitiliste meetmete abil; |
| --- | --- |

93.

taunib diskrimineerimist ja tõrjumist, mille all jätkuvalt kannatavad puudega inimesed; palub komisjonil, liikmesriikidel ning piirkondlikel ja kohalikel asutustel rakendada puudega inimesi käsitlevat Euroopa strateegiat ning jälgida asjaomaseid Euroopa Liidu õigusakte ja neid kohaldada; kutsub sellega seoses komisjoni üles taaskäivitama seadusandlikku algatust juurdepääsetavuse akti kohta valdkonnaülese vahendi kujul, mille abil suurendatakse puudega inimeste kaitset ja tagatakse, et kõik ELi poliitikameetmed oleksid sellest aspektist sidusad; palub komisjonil ühtlasi viia maksimumini koostoime puudega inimesi käsitleva Euroopa strateegia ning naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimist käsitleva konventsiooni ja ÜRO lapse õiguste konventsiooni sätete vahel, et tagada tunnustatud õiguste sisuline kasutamine ja tegelik teostamine, sh õigusraamistiku ühtlustamise ja rakendamise ning kultuuriliste ja poliitiliste meetmete abil;

| 94. | nõuab tungivalt, et komisjon juhendaks liikmesriike, kuidas Euroopa vahendeid parimal viisil kasutada kooskõlas ELi kohustustega puuetega inimeste õiguste konventsiooni kohaselt, ning toetaks valitsusväliseid organisatsioone ja teeks nendega tihedat koostööd konventsiooni nõuetekohase rakendamise tagamiseks; kutsub ELi ja liikmesriike üles parandama puudega inimeste, sh psühhosotsiaalse puudega inimeste juurdepääsu tööhõivele ja koolitusele ning toetama iseseisvat eluviisi võimaldavaid tingimusi ja deinstitutsionaliseerimisprogramme kooskõlas põhiõiguste harta artikliga 26; |
| --- | --- |

94.

nõuab tungivalt, et komisjon juhendaks liikmesriike, kuidas Euroopa vahendeid parimal viisil kasutada kooskõlas ELi kohustustega puuetega inimeste õiguste konventsiooni kohaselt, ning toetaks valitsusväliseid organisatsioone ja teeks nendega tihedat koostööd konventsiooni nõuetekohase rakendamise tagamiseks; kutsub ELi ja liikmesriike üles parandama puudega inimeste, sh psühhosotsiaalse puudega inimeste juurdepääsu tööhõivele ja koolitusele ning toetama iseseisvat eluviisi võimaldavaid tingimusi ja deinstitutsionaliseerimisprogramme kooskõlas põhiõiguste harta artikliga 26;

| 95. | rõhutab, et tuleb austada puudega inimeste õigust poliitilisele osalemisele valimistel; kutsub sellega seoses komisjoni üles lisama puuetega inimeste õiguste konventsioonile vastavust käsitleva hinnangu oma aruannetesse nõukogu direktiivide 93/109/EÜ ja 94/80/EÜ (millega kehtestati õigus hääletada ja kandideerida Euroopa Parlamendi ja kohalikel valimistel) rakendamise kohta; peab kahetsusväärseks asjaolu, et paljudelt ELi puudega inimestelt, kellelt on ära võetud õigus- ja teovõime, on ära võetud ka hääleõigus; kutsub seetõttu liikmesriike üles muutma siseriiklikke õigusakte, et mitte võtta süstemaatiliselt ära hääleõigust puudega inimestelt, kellelt on ära võetud nende õigus- ja teovõime, vaid pigem viima läbi analüüse juhtumipõhiselt ja nägema ette puudega inimeste abistamise hääletamisprotseduuri käigus; |
| --- | --- |

95.

rõhutab, et tuleb austada puudega inimeste õigust poliitilisele osalemisele valimistel; kutsub sellega seoses komisjoni üles lisama puuetega inimeste õiguste konventsioonile vastavust käsitleva hinnangu oma aruannetesse nõukogu direktiivide 93/109/EÜ ja 94/80/EÜ (millega kehtestati õigus hääletada ja kandideerida Euroopa Parlamendi ja kohalikel valimistel) rakendamise kohta; peab kahetsusväärseks asjaolu, et paljudelt ELi puudega inimestelt, kellelt on ära võetud õigus- ja teovõime, on ära võetud ka hääleõigus; kutsub seetõttu liikmesriike üles muutma siseriiklikke õigusakte, et mitte võtta süstemaatiliselt ära hääleõigust puudega inimestelt, kellelt on ära võetud nende õigus- ja teovõime, vaid pigem viima läbi analüüse juhtumipõhiselt ja nägema ette puudega inimeste abistamise hääletamisprotseduuri käigus;

| 96. | kutsub komisjoni üles hindama ELi õigusaktide kooskõla ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonis sätestatud nõuetega ning koostama kõikide tulevaste ettepanekute kohta mõjuhinnangu seda konventsiooni silmas pidades; |
| --- | --- |

96.

kutsub komisjoni üles hindama ELi õigusaktide kooskõla ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonis sätestatud nõuetega ning koostama kõikide tulevaste ettepanekute kohta mõjuhinnangu seda konventsiooni silmas pidades;

| 97. | mõistab hukka vaimse puudega inimeste füüsilise ja ravimite abil sundimise ning kutsub ELi ja liikmesriike üles võtma vastu sotsiaalse integratsiooni poliitikameetmeid; |
| --- | --- |

97.

mõistab hukka vaimse puudega inimeste füüsilise ja ravimite abil sundimise ning kutsub ELi ja liikmesriike üles võtma vastu sotsiaalse integratsiooni poliitikameetmeid;

| 98. | taunib asjaolu, et puudega inimesed puutuvad endiselt kokku takistustega seoses nende juurdepääsuga kaupade ja teenuste turule Euroopa Liidus; on seisukohal, et need takistused võivad piirata nende osalemist ühiskonnas ja rikuvad nende õigusi, mis tulenevad eelkõige liidu kodakondsusest; kutsub komisjoni üles tegema kiireid edusamme seoses juurdepääsetavuse tagamisega ELis, nii et vastava õigusakti saaks võimalikult kiiresti vastu võtta; |
| --- | --- |

98.

taunib asjaolu, et puudega inimesed puutuvad endiselt kokku takistustega seoses nende juurdepääsuga kaupade ja teenuste turule Euroopa Liidus; on seisukohal, et need takistused võivad piirata nende osalemist ühiskonnas ja rikuvad nende õigusi, mis tulenevad eelkõige liidu kodakondsusest; kutsub komisjoni üles tegema kiireid edusamme seoses juurdepääsetavuse tagamisega ELis, nii et vastava õigusakti saaks võimalikult kiiresti vastu võtta;

| 99. | kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike üles aktiivselt kaasama puudega inimesi, sealhulgas nende esindusorganisatsioonide kaudu, otsustusprotsessidesse nende asjaomastes pädevusvaldkondades kooskõlas puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikli 4 lõikega 3; |
| --- | --- |

99.

kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike üles aktiivselt kaasama puudega inimesi, sealhulgas nende esindusorganisatsioonide kaudu, otsustusprotsessidesse nende asjaomastes pädevusvaldkondades kooskõlas puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikli 4 lõikega 3;

| 100. | kutsub ELi liikmesriike ja institutsioone üles tagama, et konsulteerimisprotsessides osalemise võimalused avaldatakse juurdepääsetavaid kommunikatsioonivahendeid kasutades selgelt ja laialdaselt, et arvamusi saab esitada muudes vormingutes, näiteks Braille kirjas või kergelt loetavana, ja et avalikud kuulamised ja kohtumised, kus arutatakse kavandatavaid õigusakte ja poliitikameetmeid, tehakse juurdepääsetavaks; |
| --- | --- |

100.

kutsub ELi liikmesriike ja institutsioone üles tagama, et konsulteerimisprotsessides osalemise võimalused avaldatakse juurdepääsetavaid kommunikatsioonivahendeid kasutades selgelt ja laialdaselt, et arvamusi saab esitada muudes vormingutes, näiteks Braille kirjas või kergelt loetavana, ja et avalikud kuulamised ja kohtumised, kus arutatakse kavandatavaid õigusakte ja poliitikameetmeid, tehakse juurdepääsetavaks;

| 101. | kutsub komisjoni üles ühtlustama puudeid käsitlevate andmete kogumist ELi sotsiaaluuringute kaudu kooskõlas puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikli 31 nõuetega; rõhutab, et kõnealuste andmete kogumisel tuleks kasutada metoodikaid, mis hõlmavad kõiki puudega inimesi, sealhulgas raske puudega ja vastavates asutustes elavaid inimesi; |
| --- | --- |

101.

kutsub komisjoni üles ühtlustama puudeid käsitlevate andmete kogumist ELi sotsiaaluuringute kaudu kooskõlas puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikli 31 nõuetega; rõhutab, et kõnealuste andmete kogumisel tuleks kasutada metoodikaid, mis hõlmavad kõiki puudega inimesi, sealhulgas raske puudega ja vastavates asutustes elavaid inimesi;

Vanuseline diskrimineerimine

| 102. | mõistab hukka asjaolu, et paljud vanemad inimesed puutuvad iga päev kokku diskrimineerimise ja oma põhiõiguste rikkumisega, eelkõige seoses juurdepääsuga piisavale sissetulekule, tööhõivele, tervishoiule ning vajalikele kaupadele ja teenustele; tuletab meelde, et põhiõiguste harta artiklis 25 kinnitatakse eakate õigust elada inimväärset ja iseseisvat elu ning osaleda sotsiaal- ja kultuurielus; palub komisjonil töötada põhiõiguste harta artikli 25 jõustamiseks välja demograafilise muutuse strateegia; |
| --- | --- |

102.

mõistab hukka asjaolu, et paljud vanemad inimesed puutuvad iga päev kokku diskrimineerimise ja oma põhiõiguste rikkumisega, eelkõige seoses juurdepääsuga piisavale sissetulekule, tööhõivele, tervishoiule ning vajalikele kaupadele ja teenustele; tuletab meelde, et põhiõiguste harta artiklis 25 kinnitatakse eakate õigust elada inimväärset ja iseseisvat elu ning osaleda sotsiaal- ja kultuurielus; palub komisjonil töötada põhiõiguste harta artikli 25 jõustamiseks välja demograafilise muutuse strateegia;

| 103. | väljendab muret asjaolu pärast, et eakate halb kohtlemine, hooletussejätmine ja väärkohtlemine on liikmesriikides ulatuslik; palub liikmesriikidel võtta vastu meetmed, et võidelda eakate väärkohtlemise ja nende vastu suunatud vägivalla kõikide vormidega ning edendada eakate iseseisvust, toetades eluasemete renoveerimist ja juurdepääsetavust; tuletab meelde, et eakad naised elavad soolise palgalõhe ja hilisema pensionilõhe tõttu sagedamini allpool vaesuspiiri; |
| --- | --- |

103.

väljendab muret asjaolu pärast, et eakate halb kohtlemine, hooletussejätmine ja väärkohtlemine on liikmesriikides ulatuslik; palub liikmesriikidel võtta vastu meetmed, et võidelda eakate väärkohtlemise ja nende vastu suunatud vägivalla kõikide vormidega ning edendada eakate iseseisvust, toetades eluasemete renoveerimist ja juurdepääsetavust; tuletab meelde, et eakad naised elavad soolise palgalõhe ja hilisema pensionilõhe tõttu sagedamini allpool vaesuspiiri;

| 104. | kutsub liikmesriike üles kindlustama, et nooremad töötajad ja eelkõige need, keda on mõjutanud majanduskriis, kaasatakse tööturule muu hulgas noorte sotsiaalse toimetuleku parandamiseks ettenähtud koolituste korraldamise ja pakkumise abil; |
| --- | --- |

104.

kutsub liikmesriike üles kindlustama, et nooremad töötajad ja eelkõige need, keda on mõjutanud majanduskriis, kaasatakse tööturule muu hulgas noorte sotsiaalse toimetuleku parandamiseks ettenähtud koolituste korraldamise ja pakkumise abil;

| 105. | nõuab, et elu lõpul austataks inimeste väärikust, eeskätt tagades elutestamendis väljendatud otsuste tunnustamise ja austamise; |
| --- | --- |

105.

nõuab, et elu lõpul austataks inimeste väärikust, eeskätt tagades elutestamendis väljendatud otsuste tunnustamise ja austamise;

| 106. | väljendab muret, et liikmesriikide avaliku sektori kulude ja pensionide vähendamine soodustab suuresti eakate vaesust, vähendades nende kasutatavat sissetulekut, halvendades nende elamistingimusi, tekitades ebavõrdsust teenuste taskukohasuse vallas ja suurendades veidi üle vaesuspiiri küündiva sissetulekuga eakate arvu; |
| --- | --- |

106.

väljendab muret, et liikmesriikide avaliku sektori kulude ja pensionide vähendamine soodustab suuresti eakate vaesust, vähendades nende kasutatavat sissetulekut, halvendades nende elamistingimusi, tekitades ebavõrdsust teenuste taskukohasuse vallas ja suurendades veidi üle vaesuspiiri küündiva sissetulekuga eakate arvu;

Vihakuriteod ja vihkamist õhutavad avaldused

| 107. | mõistab hukka vihkamist õhutavad avaldused ja vihakuriteod, mis on ajendatud rassismist, ksenofoobiast, usulisest sallimatusest või eelarvamusest isiku puude, seksuaalse sättumuse või sooidentiteedi suhtes ning mida esineb ELis iga päev; kutsub liikmesriike üles kaitsma põhiõigusi ning edendama oma territooriumil eri kogukondade vahelist mõistmist, tunnustamist ja sallivust; kutsub ELi üles käsitama Euroopa diskrimineerimisvastast ja õigusalast poliitikat kujundades esmatähtsana võitlust vihakuritegude vastu; palub komisjonil ja liikmesriikidel võidelda jõulisemalt vihakuritegude ning diskrimineerivate hoiakute ja käitumise vastu, töötades vihakuritegude, eelarvamustest tingitud vägivalla ja diskrimineerimisega võitlemiseks välja laiaulatusliku strateegia; |
| --- | --- |

107.

mõistab hukka vihkamist õhutavad avaldused ja vihakuriteod, mis on ajendatud rassismist, ksenofoobiast, usulisest sallimatusest või eelarvamusest isiku puude, seksuaalse sättumuse või sooidentiteedi suhtes ning mida esineb ELis iga päev; kutsub liikmesriike üles kaitsma põhiõigusi ning edendama oma territooriumil eri kogukondade vahelist mõistmist, tunnustamist ja sallivust; kutsub ELi üles käsitama Euroopa diskrimineerimisvastast ja õigusalast poliitikat kujundades esmatähtsana võitlust vihakuritegude vastu; palub komisjonil ja liikmesriikidel võidelda jõulisemalt vihakuritegude ning diskrimineerivate hoiakute ja käitumise vastu, töötades vihakuritegude, eelarvamustest tingitud vägivalla ja diskrimineerimisega võitlemiseks välja laiaulatusliku strateegia;

| 108. | väljendab muret vihkamist õhutavate avalduste sagenemise pärast internetis ja kutsub liikmesriike üles kehtestama lihtsa korra, mis võimaldab kodanikel teatada viha õhutava sisu olemasolust internetis; |
| --- | --- |

108.

väljendab muret vihkamist õhutavate avalduste sagenemise pärast internetis ja kutsub liikmesriike üles kehtestama lihtsa korra, mis võimaldab kodanikel teatada viha õhutava sisu olemasolust internetis;

| 109. | väljendab muret vihakuritegudega seotud uurimiste ja süüdimõistmiste pärast liikmesriikides; palub liikmesriikidel võtta kõik asjakohased meetmed, et soodustada sellistest kuritegudest teatamist, sealhulgas piisava kaitse tagamise abil, kuna Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti ulatuslike uuringute tulemused on järjepidevalt näidanud, et kuriteoohvrid ei taha avalikkuse ette tulla ja politseile endast teada anda; |
| --- | --- |

109.

väljendab muret vihakuritegudega seotud uurimiste ja süüdimõistmiste pärast liikmesriikides; palub liikmesriikidel võtta kõik asjakohased meetmed, et soodustada sellistest kuritegudest teatamist, sealhulgas piisava kaitse tagamise abil, kuna Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti ulatuslike uuringute tulemused on järjepidevalt näidanud, et kuriteoohvrid ei taha avalikkuse ette tulla ja politseile endast teada anda;

| 110. | väljendab muret asjaolu pärast, et mitmes liikmesriigis ei ole nõuetekohaselt üle võetud raamotsuse 2008/913/JSK sätteid, ning palub liikmesriikidel võtta täiel määral üle ELi standardid ja neid rakendada ning tagada vihakuritegude, viha õhutamise ja ahistamise kõikide vormide eest karistavate ning asjaomaste kuritegude eest süsteemse vastutusele võtmise tagavate siseriiklike õigusaktide jõustamine; palub komisjonil jälgida raamotsuse nõuetekohast ülevõtmist ja algatada rikkumismenetlus liikmesriikide suhtes, kes seda üle ei võta; nõuab lisaks raamotsuse läbivaatamist, et integreerida täielikult kõik vihakuritegude ning eelarvamuse või diskrimineerimise ajendil toime pandud kuritegude vormid ning selgelt määratleda ühtsed uurimis- ja vastutusele võtmise standardid; |
| --- | --- |

110.

väljendab muret asjaolu pärast, et mitmes liikmesriigis ei ole nõuetekohaselt üle võetud raamotsuse 2008/913/JSK sätteid, ning palub liikmesriikidel võtta täiel määral üle ELi standardid ja neid rakendada ning tagada vihakuritegude, viha õhutamise ja ahistamise kõikide vormide eest karistavate ning asjaomaste kuritegude eest süsteemse vastutusele võtmise tagavate siseriiklike õigusaktide jõustamine; palub komisjonil jälgida raamotsuse nõuetekohast ülevõtmist ja algatada rikkumismenetlus liikmesriikide suhtes, kes seda üle ei võta; nõuab lisaks raamotsuse läbivaatamist, et integreerida täielikult kõik vihakuritegude ning eelarvamuse või diskrimineerimise ajendil toime pandud kuritegude vormid ning selgelt määratleda ühtsed uurimis- ja vastutusele võtmise standardid;

| 111. | palub komisjonil toetada õiguskaitseasutustele, kohtuorganitele ja asjaomastele ELi ametitele ettenähtud koolitusprogramme diskrimineeriva kohtlemise ja vihakuritegude ärahoidmise ja nende vastu võitlemise teemal; palub liikmesriikidel tagada uurimise ja vastutusele võtmise eest vastutavatele ametiasutustele praktilised vahendid ja oskused, mis võimaldaksid neil tuvastada raamotsusega hõlmatud õiguserikkumised ja neid käsitleda ning suhelda ohvritega; |
| --- | --- |

111.

palub komisjonil toetada õiguskaitseasutustele, kohtuorganitele ja asjaomastele ELi ametitele ettenähtud koolitusprogramme diskrimineeriva kohtlemise ja vihakuritegude ärahoidmise ja nende vastu võitlemise teemal; palub liikmesriikidel tagada uurimise ja vastutusele võtmise eest vastutavatele ametiasutustele praktilised vahendid ja oskused, mis võimaldaksid neil tuvastada raamotsusega hõlmatud õiguserikkumised ja neid käsitleda ning suhelda ohvritega;

| 112. | täheldab murega selliste erakondade esilekerkimist, mille poliitilistes programmides tuginetakse etnilise päritolu, seksuaalse sättumuse või usutunnistuse alusel tõrjumisele; |
| --- | --- |

112.

täheldab murega selliste erakondade esilekerkimist, mille poliitilistes programmides tuginetakse etnilise päritolu, seksuaalse sättumuse või usutunnistuse alusel tõrjumisele;

| 113. | tunneb sügavat muret rassistlike ja ksenofoobsete juhtumite ja avalduste üha triviaalsemaks muutumise pärast, mis on tingitud sellest, et avalikus sfääris on aina suurem nähtavus rassistlikel ja ksenofoobsetel rühmitustel, millest mõned on omandanud erakonna staatuse või üritavad seda saada; |
| --- | --- |

113.

tunneb sügavat muret rassistlike ja ksenofoobsete juhtumite ja avalduste üha triviaalsemaks muutumise pärast, mis on tingitud sellest, et avalikus sfääris on aina suurem nähtavus rassistlikel ja ksenofoobsetel rühmitustel, millest mõned on omandanud erakonna staatuse või üritavad seda saada;

| 114. | peab äärmiselt murettekitavaks selliste erakondade tõusu, mis on praeguse majandus- ja sotsiaalkriisi ettekäändel rassistlikud, ksenofoobsed ja islamivastased; |
| --- | --- |

114.

peab äärmiselt murettekitavaks selliste erakondade tõusu, mis on praeguse majandus- ja sotsiaalkriisi ettekäändel rassistlikud, ksenofoobsed ja islamivastased;

| 115. | mõistab karmilt hukka vähemuste, eelkõige romade ja sisserändajate hirmutamise ja tagakiusamise paramilitaarsete rühmituste poolt, millest osad on otseselt seotud mõne erakonnaga; nõuab tungivalt, et liikmesriigid sellise tegevuse keelustaksid ja selle eest karistaksid; |
| --- | --- |

115.

mõistab karmilt hukka vähemuste, eelkõige romade ja sisserändajate hirmutamise ja tagakiusamise paramilitaarsete rühmituste poolt, millest osad on otseselt seotud mõne erakonnaga; nõuab tungivalt, et liikmesriigid sellise tegevuse keelustaksid ja selle eest karistaksid;

Kodutud

| 116. | väljendab muret majanduskriisi tagajärjel oma kodu kaotanud inimeste arvu pärast; on seisukohal, et tuleb säilitada kodutute ühiskonda integreeritus, st tuleb võidelda nende isoleerimise ja tõrjumise vastu; kutsub sellega seoses liikmesriike üles võtma vastu ambitsioonikaid poliitikameetmeid nende inimeste aitamiseks; rõhutab, et kodutud inimesed on haavatav elanikerühm, ja kordab oma üleskutset liikmesriikidele, et nad hoiduksid nende õigusrikkujatena häbimärgistamisest; palub liikmesriikidel tühistada kõik seadused või poliitikameetmed, mis neid sellistena kujutavad; kutsub liikmesriike üles koostama riiklikke strateegiaid, mille eesmärk on võidelda kodutuse vastu nende territooriumil; palub komisjonil toetada liikmesriike kodutuse vastu võitlemise ülesande täitmisel, lihtsustades parimate tavade vahetamist ja täpset andmekogumist; palub komisjonil jälgida liikmesriikides kodutusest tingitud inimõiguste rikkumisi; tuletab meelde, et põhiõiguste harta kohaselt on ühiskonna kõige vaesematel liikmetel õigus eluasemetoetusele; |
| --- | --- |

116.

väljendab muret majanduskriisi tagajärjel oma kodu kaotanud inimeste arvu pärast; on seisukohal, et tuleb säilitada kodutute ühiskonda integreeritus, st tuleb võidelda nende isoleerimise ja tõrjumise vastu; kutsub sellega seoses liikmesriike üles võtma vastu ambitsioonikaid poliitikameetmeid nende inimeste aitamiseks; rõhutab, et kodutud inimesed on haavatav elanikerühm, ja kordab oma üleskutset liikmesriikidele, et nad hoiduksid nende õigusrikkujatena häbimärgistamisest; palub liikmesriikidel tühistada kõik seadused või poliitikameetmed, mis neid sellistena kujutavad; kutsub liikmesriike üles koostama riiklikke strateegiaid, mille eesmärk on võidelda kodutuse vastu nende territooriumil; palub komisjonil toetada liikmesriike kodutuse vastu võitlemise ülesande täitmisel, lihtsustades parimate tavade vahetamist ja täpset andmekogumist; palub komisjonil jälgida liikmesriikides kodutusest tingitud inimõiguste rikkumisi; tuletab meelde, et põhiõiguste harta kohaselt on ühiskonna kõige vaesematel liikmetel õigus eluasemetoetusele;

Rändajate ja rahvusvahelise kaitse taotlejate õigused

| 117. | mõistab hukka asjaolu, et endiselt hukkuvad Vahemeres paljud varjupaigataotlejad ja rändajad, kes püüavad pääseda Euroopa Liitu, ning inimeste ebaseaduslikult üle piiri toimetajate ja inimkaubitsejate rolli, kuna nad ei taga rändajatele põhiõigusi; juhib tähelepanu asjaolule, et EL ja liikmesriigid peaksid võtma kohustuslikus korras aktiivselt meetmeid edasiste tragöödiate ärahoidmiseks merel; palub ELil ja liikmesriikidel seada solidaarsus ning rändajate ja varjupaigataotlejate põhiõiguste austamine ELi rändepoliitika keskmesse ning eelkõige:






  — | rõhutab vajadust integreerida põhiõigused ELi rändepoliitika igasse aspekti ning viia läbi põhjalik hindamine seoses rännet, varjupaika ja piirikontrolli puudutavate mis tahes meetmete ja mehhanismide mõjuga rändajate põhiõigustele; kutsub eeskätt liikmesriike üles austama haavatavate rändajate õigusi; |
| --- | --- | --- |

117.

mõistab hukka asjaolu, et endiselt hukkuvad Vahemeres paljud varjupaigataotlejad ja rändajad, kes püüavad pääseda Euroopa Liitu, ning inimeste ebaseaduslikult üle piiri toimetajate ja inimkaubitsejate rolli, kuna nad ei taga rändajatele põhiõigusi; juhib tähelepanu asjaolule, et EL ja liikmesriigid peaksid võtma kohustuslikus korras aktiivselt meetmeid edasiste tragöödiate ärahoidmiseks merel; palub ELil ja liikmesriikidel seada solidaarsus ning rändajate ja varjupaigataotlejate põhiõiguste austamine ELi rändepoliitika keskmesse ning eelkõige:

—

rõhutab vajadust integreerida põhiõigused ELi rändepoliitika igasse aspekti ning viia läbi põhjalik hindamine seoses rännet, varjupaika ja piirikontrolli puudutavate mis tahes meetmete ja mehhanismide mõjuga rändajate põhiõigustele; kutsub eeskätt liikmesriike üles austama haavatavate rändajate õigusi;

| — | rõhutab, et vaja on terviklikku ELi lähenemisviisi, mis tugevdab ELi sise- ja välispoliitika sidusust; julgustab ELi ja liikmesriike seadma rändajate õiguste austamine kõikide ELi mittekuuluvate riikidega sõlmitavate kahe- või mitmepoolsete koostöölepingute keskmesse, sealhulgas tagasivõtulepingute, liikuvuspartnerluste ja tehniliste koostöölepingute puhul; |
| --- | --- |

—

rõhutab, et vaja on terviklikku ELi lähenemisviisi, mis tugevdab ELi sise- ja välispoliitika sidusust; julgustab ELi ja liikmesriike seadma rändajate õiguste austamine kõikide ELi mittekuuluvate riikidega sõlmitavate kahe- või mitmepoolsete koostöölepingute keskmesse, sealhulgas tagasivõtulepingute, liikuvuspartnerluste ja tehniliste koostöölepingute puhul;

| — | tuletab liikmesriikidele meelde nende rahvusvahelist kohustust aidata merel hätta sattunud inimesi; |
| --- | --- |

—

tuletab liikmesriikidele meelde nende rahvusvahelist kohustust aidata merel hätta sattunud inimesi;

| — | kutsub liikmesriike üles muutma või vaatama läbi kõiki õigusakte, millega karistatakse inimesi, kes aitavad merel hätta sattunud rändajaid; |
| --- | --- |

—

kutsub liikmesriike üles muutma või vaatama läbi kõiki õigusakte, millega karistatakse inimesi, kes aitavad merel hätta sattunud rändajaid;

| — | toonitab põhiõigust taotleda varjupaika; julgustab ELi ja liikmesriike avama varjupaigataotlejatele Euroopa Liitu sisenemiseks uusi ohutuid ja seaduslikke võimalusi ja kanaleid ning eraldama nende loomiseks piisavalt vahendeid, et vähendada ebaseadusliku sisenemise katsetega seotud ohtusid ning võidelda inimkaubitsejate ja inimeste ebaseaduslikult üle piiri toimetajate võrgustikega, kes saavad kasu rändajate elu ohtu seadmisest ning nende seksuaalsest ja tööalasest ärakasutamisest; |
| --- | --- |

—

toonitab põhiõigust taotleda varjupaika; julgustab ELi ja liikmesriike avama varjupaigataotlejatele Euroopa Liitu sisenemiseks uusi ohutuid ja seaduslikke võimalusi ja kanaleid ning eraldama nende loomiseks piisavalt vahendeid, et vähendada ebaseadusliku sisenemise katsetega seotud ohtusid ning võidelda inimkaubitsejate ja inimeste ebaseaduslikult üle piiri toimetajate võrgustikega, kes saavad kasu rändajate elu ohtu seadmisest ning nende seksuaalsest ja tööalasest ärakasutamisest;

| — | kutsub kõiki liikmesriike üles osalema ELi ümberasustamisprogrammides ja julgustab kasutama humanitaarviisasid; |
| --- | --- |

—

kutsub kõiki liikmesriike üles osalema ELi ümberasustamisprogrammides ja julgustab kasutama humanitaarviisasid;

| — | nõuab tungivalt, et liikmesriigid kindlustaksid inimväärsed vastuvõtutingimused kooskõlas põhiõiguste ja varjupaigaalaste õigusaktidega, pöörates erilist tähelepanu haavatavate inimestele ja varjupaigataotlejate sotsiaalse tõrjutuse riski vähendamisele; palub komisjonil jälgida Euroopa ühise varjupaigasüsteemi ja eelkõige direktiivi 2013/32/EL rakendamist, pöörates erilist tähelepanu menetluslikke eritagatisi vajavatele varjupaigataotlejatele; |
| --- | --- |

—

nõuab tungivalt, et liikmesriigid kindlustaksid inimväärsed vastuvõtutingimused kooskõlas põhiõiguste ja varjupaigaalaste õigusaktidega, pöörates erilist tähelepanu haavatavate inimestele ja varjupaigataotlejate sotsiaalse tõrjutuse riski vähendamisele; palub komisjonil jälgida Euroopa ühise varjupaigasüsteemi ja eelkõige direktiivi 2013/32/EL rakendamist, pöörates erilist tähelepanu menetluslikke eritagatisi vajavatele varjupaigataotlejatele;

| — | nõuab tõhusa ja ühtlustatud ELi varjupaigasüsteemi loomist varjupaigataotlejate õiglaseks jaotamiseks liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

—

nõuab tõhusa ja ühtlustatud ELi varjupaigasüsteemi loomist varjupaigataotlejate õiglaseks jaotamiseks liikmesriikide vahel;

| — | mõistab hukka vägivaldse tagasisaatmise juhtumid ELi piiridel, millest on teada antud; tuletab liikmesriikidele meelde kohustust austada Genfi konventsioonis ja Euroopa Inimõiguste Kohtu poolt tunnustatud tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtet ning põhiõiguste harta artikli 19 kohast kollektiivse väljasaatmise keeldu; kutsub komisjoni, selle ameteid ja liikmesriike üles tagama nimetatud kohustuste ning muude rahvusvaheliste ja ELi kohustuste täitmine; |
| --- | --- |

—

mõistab hukka vägivaldse tagasisaatmise juhtumid ELi piiridel, millest on teada antud; tuletab liikmesriikidele meelde kohustust austada Genfi konventsioonis ja Euroopa Inimõiguste Kohtu poolt tunnustatud tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtet ning põhiõiguste harta artikli 19 kohast kollektiivse väljasaatmise keeldu; kutsub komisjoni, selle ameteid ja liikmesriike üles tagama nimetatud kohustuste ning muude rahvusvaheliste ja ELi kohustuste täitmine;

| 118. | palub liidul ja liikmesriikidel kohandada vajaduse korral õigusakte, et viia ellu solidaarsuse põhimõte, nagu see on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 80; |
| --- | --- |

118.

palub liidul ja liikmesriikidel kohandada vajaduse korral õigusakte, et viia ellu solidaarsuse põhimõte, nagu see on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 80;

| 119. | mõistab kindlalt hukka ELi piiride kindlustava kaitse, mida nüüd esineb kohati lausa tarade ja okastraadi kujul, ning Euroopa Liitu sisenemist võimaldavate seaduslike kanalite puudumise, mis tähendab seda, et paljud varjupaigataotlejad ja rändajad on sunnitud kasutama üha ohtlikumaid teid ja usaldama end inimeste ebaseaduslikult üle piiri toimetajate ja inimkaubitsejate kätesse; |
| --- | --- |

119.

mõistab kindlalt hukka ELi piiride kindlustava kaitse, mida nüüd esineb kohati lausa tarade ja okastraadi kujul, ning Euroopa Liitu sisenemist võimaldavate seaduslike kanalite puudumise, mis tähendab seda, et paljud varjupaigataotlejad ja rändajad on sunnitud kasutama üha ohtlikumaid teid ja usaldama end inimeste ebaseaduslikult üle piiri toimetajate ja inimkaubitsejate kätesse;

| 120. | nõuab põhiõigustega arvestavat piirikontrolli ning rõhutab, et Frontexi operatsioonide suhtes tuleks rakendada Euroopa Parlamendi demokraatlikku järelevalvet; |
| --- | --- |

120.

nõuab põhiõigustega arvestavat piirikontrolli ning rõhutab, et Frontexi operatsioonide suhtes tuleks rakendada Euroopa Parlamendi demokraatlikku järelevalvet;

| 121. | nõuab kõikide tegevuste lõpetamist, mille puhul on tehtud kindlaks, et need rikuvad ELi õiguse või Frontexi volituste raames põhiõigusi; |
| --- | --- |

121.

nõuab kõikide tegevuste lõpetamist, mille puhul on tehtud kindlaks, et need rikuvad ELi õiguse või Frontexi volituste raames põhiõigusi;

| 122. | rõhutab Dublini määruse negatiivset mõju seoses tõhusa juurdepääsuga rahvusvahelisele kaitsele tõelise Euroopa ühise varjupaigasüsteemi puudumisel, eriti võttes arvesse Euroopa Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikat; mõistab hukka asjaolu, et kõnealuse määruse läbivaatamine ei toonud kaasa selle määruse kehtivuse peatamist või vähemalt esimesse ELi sisenemise riiki tagasisaatmise tühistamist, ning samuti mõistab hukka komisjoni ja liikmesriikide tegevusetuse seoses alternatiivse võimalusega, mis põhineb liikmesriikidevahelisel solidaarsusel; |
| --- | --- |

122.

rõhutab Dublini määruse negatiivset mõju seoses tõhusa juurdepääsuga rahvusvahelisele kaitsele tõelise Euroopa ühise varjupaigasüsteemi puudumisel, eriti võttes arvesse Euroopa Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikat; mõistab hukka asjaolu, et kõnealuse määruse läbivaatamine ei toonud kaasa selle määruse kehtivuse peatamist või vähemalt esimesse ELi sisenemise riiki tagasisaatmise tühistamist, ning samuti mõistab hukka komisjoni ja liikmesriikide tegevusetuse seoses alternatiivse võimalusega, mis põhineb liikmesriikidevahelisel solidaarsusel;

| 123. | kutsub liikmesriike üles ratifitseerima kõigi võõrtöötajate ja nende perekonnaliikmete õiguste kaitse rahvusvahelist konventsiooni; |
| --- | --- |

123.

kutsub liikmesriike üles ratifitseerima kõigi võõrtöötajate ja nende perekonnaliikmete õiguste kaitse rahvusvahelist konventsiooni;

| 124. | mõistab hukka ebaseaduslike rändajate, sh varjupaigataotlejate, saatjata alaealiste ja kodakondsuseta isikute valimatu ebaseadusliku kinnipidamise; palub liikmesriikidel täita tagasisaatmisdirektiivi, sealhulgas järgida õigust inimväärikusele, lapse parimate huvide põhimõtet ning rahvusvahelist ja ELi õigust; tuletab meelde, et rändajate kinnipidamine peab jääma viimaseks abinõuks, ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid alternatiivseid meetmeid; mõistab hukka kohutavad kinnipidamistingimused mõnes liikmesriigis ja nõuab tungivalt, et komisjon käsitleks seda küsimust viivitamata; kordab, et ebaseaduslikele rändajatele on vaja tagada õigus tõhusale õiguskaitsevahendile juhul, kui nende õigusi rikutakse; |
| --- | --- |

124.

mõistab hukka ebaseaduslike rändajate, sh varjupaigataotlejate, saatjata alaealiste ja kodakondsuseta isikute valimatu ebaseadusliku kinnipidamise; palub liikmesriikidel täita tagasisaatmisdirektiivi, sealhulgas järgida õigust inimväärikusele, lapse parimate huvide põhimõtet ning rahvusvahelist ja ELi õigust; tuletab meelde, et rändajate kinnipidamine peab jääma viimaseks abinõuks, ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid alternatiivseid meetmeid; mõistab hukka kohutavad kinnipidamistingimused mõnes liikmesriigis ja nõuab tungivalt, et komisjon käsitleks seda küsimust viivitamata; kordab, et ebaseaduslikele rändajatele on vaja tagada õigus tõhusale õiguskaitsevahendile juhul, kui nende õigusi rikutakse;

| 125. | palub liikmesriikidel ja komisjonil võtta vajalikke meetmeid, et tagada teave ja läbipaistvus seoses rändajate ja varjupaigataotlejate kinnipidamisega paljudes liikmesriikides, ning nõuab tungivalt, et komisjon esitaks ettepaneku määruse (EÜ) nr 862/2007 läbivaatamiseks, et määrus hõlmaks statistilisi andmeid kinnipidamissüsteemide ja -asutuste toimimise kohta; |
| --- | --- |

125.

palub liikmesriikidel ja komisjonil võtta vajalikke meetmeid, et tagada teave ja läbipaistvus seoses rändajate ja varjupaigataotlejate kinnipidamisega paljudes liikmesriikides, ning nõuab tungivalt, et komisjon esitaks ettepaneku määruse (EÜ) nr 862/2007 läbivaatamiseks, et määrus hõlmaks statistilisi andmeid kinnipidamissüsteemide ja -asutuste toimimise kohta;

| 126. | rõhutab, kui oluline on demokraatlik kontroll vangistamise kõikide vormide üle rände- ja varjupaigaalaste õigusaktide kohaselt; kutsub Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide liikmeid üles külastama regulaarselt rändajate ja varjupaigataotlejate vastuvõtu- ja kinnipidamiskeskusi ning kutsub liikmesriike ja Euroopa Komisjoni üles lihtsustama valitsusväliste organisatsioonide ja ajakirjanike juurdepääsu nendesse keskustesse; |
| --- | --- |

126.

rõhutab, kui oluline on demokraatlik kontroll vangistamise kõikide vormide üle rände- ja varjupaigaalaste õigusaktide kohaselt; kutsub Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide liikmeid üles külastama regulaarselt rändajate ja varjupaigataotlejate vastuvõtu- ja kinnipidamiskeskusi ning kutsub liikmesriike ja Euroopa Komisjoni üles lihtsustama valitsusväliste organisatsioonide ja ajakirjanike juurdepääsu nendesse keskustesse;

| 127. | nõuab tõhusamat järelevalvet rändajate vastuvõtu- ja kinnipidamiskeskuste, rändajate kohtlemise ja menetluste üle, mida liikmesriigid kohaldavad varjupaiga andmisel; väljendab muret koheste väljasaatmismenetluste ja vägivaldsete vahejuhtumite pärast, mis leiavad aset erinevates Lõuna-Euroopa nn kriisikolletes, ning seetõttu peab komisjon selles raamistikus viivitamata alustama poliitilist dialoogi, et kaitsta sellist tegevust harrastavates riikides õigusriigi põhimõtteid; |
| --- | --- |

127.

nõuab tõhusamat järelevalvet rändajate vastuvõtu- ja kinnipidamiskeskuste, rändajate kohtlemise ja menetluste üle, mida liikmesriigid kohaldavad varjupaiga andmisel; väljendab muret koheste väljasaatmismenetluste ja vägivaldsete vahejuhtumite pärast, mis leiavad aset erinevates Lõuna-Euroopa nn kriisikolletes, ning seetõttu peab komisjon selles raamistikus viivitamata alustama poliitilist dialoogi, et kaitsta sellist tegevust harrastavates riikides õigusriigi põhimõtteid;

| 128. | palub Euroopa Liidul ja liikmesriikidel kehtestada konkreetsed meetmed ja parimad tavad, mille eesmärk on edendada võrdset kohtlemist ja sotsiaalset kaasamist, et parandada rändajate lõimimist ühiskonda; tuletab sellega seoses meelde, et on hädavajalik võidelda rändajatega seotud negatiivsete stereotüüpide ja eksitava teabe vastu, töötades rände positiivse mõju suurendamiseks välja vastuargumente, eeskätt koolides ja noorte seas; |
| --- | --- |

128.

palub Euroopa Liidul ja liikmesriikidel kehtestada konkreetsed meetmed ja parimad tavad, mille eesmärk on edendada võrdset kohtlemist ja sotsiaalset kaasamist, et parandada rändajate lõimimist ühiskonda; tuletab sellega seoses meelde, et on hädavajalik võidelda rändajatega seotud negatiivsete stereotüüpide ja eksitava teabe vastu, töötades rände positiivse mõju suurendamiseks välja vastuargumente, eeskätt koolides ja noorte seas;

| 129. | on seisukohal, et rändajatest lapsed on eriti haavatavad, eelkõige kui nad on saatjata; palub komisjonil ja liikmesriikidel rakendada Euroopa Parlamendi 12. septembri 2013. aasta resolutsiooni saatjata alaealiste olukorra kohta Euroopa Liidus; palub liikmesriikidel täiel määral rakendada Euroopa ühise varjupaigasüsteemi paketti, et parandada saatjata alaealiste olukorda ELis; peab kiiduväärseks Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas C-648/11, milles märgiti, et kui saatjata alaealine on esitanud varjupaigataotlused rohkem kui ühes liikmesriigis, vastutab taotluse läbivaatamise eest liikmesriik, kus alaealine laps pärast sellele riigile taotluse esitamist asub; tuletab meelde, et saatjata alaealised on esmajoones lapsed ning nendega tegelemisel peavad liikmesriigid ja EL juhinduma eeskätt lastekaitsest, mitte sisserändepoliitikast; |
| --- | --- |

129.

on seisukohal, et rändajatest lapsed on eriti haavatavad, eelkõige kui nad on saatjata; palub komisjonil ja liikmesriikidel rakendada Euroopa Parlamendi 12. septembri 2013. aasta resolutsiooni saatjata alaealiste olukorra kohta Euroopa Liidus; palub liikmesriikidel täiel määral rakendada Euroopa ühise varjupaigasüsteemi paketti, et parandada saatjata alaealiste olukorda ELis; peab kiiduväärseks Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas C-648/11, milles märgiti, et kui saatjata alaealine on esitanud varjupaigataotlused rohkem kui ühes liikmesriigis, vastutab taotluse läbivaatamise eest liikmesriik, kus alaealine laps pärast sellele riigile taotluse esitamist asub; tuletab meelde, et saatjata alaealised on esmajoones lapsed ning nendega tegelemisel peavad liikmesriigid ja EL juhinduma eeskätt lastekaitsest, mitte sisserändepoliitikast;

| 130. | nõuab, et hinnataks, kuidas kulutatakse siseasjadeks eraldatud ja kasutatavaid vahendeid, eelkõige vahendeid, mis on eraldatud varjupaigataotlejate vastuvõtmiseks; kutsub ELi üles võtma meetmeid, kui selgub, et neid vahendeid on kasutatud põhiõigusi rikkuva tegevuse rahastamiseks; |
| --- | --- |

130.

nõuab, et hinnataks, kuidas kulutatakse siseasjadeks eraldatud ja kasutatavaid vahendeid, eelkõige vahendeid, mis on eraldatud varjupaigataotlejate vastuvõtmiseks; kutsub ELi üles võtma meetmeid, kui selgub, et neid vahendeid on kasutatud põhiõigusi rikkuva tegevuse rahastamiseks;

| 131. | nõuab, et ELi välispiiridel asuvatele liikmesriikidele pakutaks abi, et aidata neil käsitleda süstemaatilisi puudujääke vastuvõtutingimustes ja varjupaigamenetluses, mida süvendab veelgi varjupaigataotlejate arvu suurenemine; |
| --- | --- |

131.

nõuab, et ELi välispiiridel asuvatele liikmesriikidele pakutaks abi, et aidata neil käsitleda süstemaatilisi puudujääke vastuvõtutingimustes ja varjupaigamenetluses, mida süvendab veelgi varjupaigataotlejate arvu suurenemine;

| 132. | palub ELil tagada oma teenistujate vastutus nende toime pandud põhiõiguste rikkumise eest; nõuab, et eelkõige pärast seda, kui on tulnud ilmsiks süüdistused Frontexi koordineeritud operatsioonidega seotud rikkumiste kohta, antaks kinnitus uurimise algatamise kohta ning asjakohaste distsiplinaar- või muude meetmete võtmise kohta isikute vastu, kelle puhul tõendatakse, et nad panid nimetatud rikkumisi toime; nõuab sel eesmärgil Frontexile sisemise õiguskaitsemehhanism loomist, nagu palus Euroopa Ombudsman juhtumit OI/5/2012/BEH-MHZ käsitlevas uurimuses, ning inimõiguste rikkumise süüdistuste alusel läbiviidud uurimiste järelduste avalikustamist; nõuab samuti vastavalt määruse (EL) nr 1168/2011 artikli 3 lõikele 1a Frontexi operatsioonide peatamist juhul, kui nende käigus on rikutud inimõigusi; |
| --- | --- |

132.

palub ELil tagada oma teenistujate vastutus nende toime pandud põhiõiguste rikkumise eest; nõuab, et eelkõige pärast seda, kui on tulnud ilmsiks süüdistused Frontexi koordineeritud operatsioonidega seotud rikkumiste kohta, antaks kinnitus uurimise algatamise kohta ning asjakohaste distsiplinaar- või muude meetmete võtmise kohta isikute vastu, kelle puhul tõendatakse, et nad panid nimetatud rikkumisi toime; nõuab sel eesmärgil Frontexile sisemise õiguskaitsemehhanism loomist, nagu palus Euroopa Ombudsman juhtumit OI/5/2012/BEH-MHZ käsitlevas uurimuses, ning inimõiguste rikkumise süüdistuste alusel läbiviidud uurimiste järelduste avalikustamist; nõuab samuti vastavalt määruse (EL) nr 1168/2011 artikli 3 lõikele 1a Frontexi operatsioonide peatamist juhul, kui nende käigus on rikutud inimõigusi;

| 133. | kutsub liikmesriike üles viivitamata ratifitseerima Euroopa Nõukogu inimkaubanduse vastu võitlemise konventsiooni; |
| --- | --- |

133.

kutsub liikmesriike üles viivitamata ratifitseerima Euroopa Nõukogu inimkaubanduse vastu võitlemise konventsiooni;

| 134. | palub liikmesriikidel tagada soolise tagakiusamise ohvriks langenud naistele tegelik juurdepääs rahvusvahelisele kaitsele; palub liikmesriikidel järgida komisjoni suuniseid, mis käsitlevad direktiivi 2003/86/EÜ (perekonna taasühinemise õiguse kohta) rakendamist, muu hulgas anda eriti keeruliste olukordade, nagu perevägivalla juhtumite korral, viivitamata sõltumatu elamisluba pereliikmetele, kes on sisenenud ELi perekonna taasühinemise eesmärgil; |
| --- | --- |

134.

palub liikmesriikidel tagada soolise tagakiusamise ohvriks langenud naistele tegelik juurdepääs rahvusvahelisele kaitsele; palub liikmesriikidel järgida komisjoni suuniseid, mis käsitlevad direktiivi 2003/86/EÜ (perekonna taasühinemise õiguse kohta) rakendamist, muu hulgas anda eriti keeruliste olukordade, nagu perevägivalla juhtumite korral, viivitamata sõltumatu elamisluba pereliikmetele, kes on sisenenud ELi perekonna taasühinemise eesmärgil;

| 135. | väljendab heameelt selle üle, et ELi varjupaigaalastes õigusaktides käsitletakse suguelundite moonutamise ohvreid haavatavate isikutena ja loetakse suguelundite moonutamist kriteeriumide hulka, mida tuleb varjupaigataotluse puhul arvesse võtta; kutsub liikmesriike üles koolitama rändajatega kokkupuutuvaid töötajaid selleks, et tuvastada naisi ja tütarlapsi, keda võib nende päritoluriigis ähvardada suguelundite moonutamine; |
| --- | --- |

135.

väljendab heameelt selle üle, et ELi varjupaigaalastes õigusaktides käsitletakse suguelundite moonutamise ohvreid haavatavate isikutena ja loetakse suguelundite moonutamist kriteeriumide hulka, mida tuleb varjupaigataotluse puhul arvesse võtta; kutsub liikmesriike üles koolitama rändajatega kokkupuutuvaid töötajaid selleks, et tuvastada naisi ja tütarlapsi, keda võib nende päritoluriigis ähvardada suguelundite moonutamine;

| 136. | rõhutab, et aluslepingutes sätestatud ja vaba liikumise direktiiviga 2004/38/EÜ tagatud Euroopa kodanike ja nende perekondade õigus vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil on Euroopa kodanike üks kõige konkreetsemaid põhiõigusi; mõistab hukka kõik katsed see õigustik läbi vaadata, eelkõige Schengeni piirikontrollide taaskehtestamise väljaspool Schengeni piirieeskirju, ja nõuab, et kõikide nende eeskirjade rikkumiste kohta esitataks hagi Euroopa Kohtusse; väljendab muret kasvava suundumuse pärast saata ELi kodanikud kiiresti elukohariigist välja, kui nad on kaotanud töö ja sissetuleku, kuna sellega rikutakse kehtivat raamistikku; on seisukohal, et see läheb liikumisvabaduse ideega vastuollu; |
| --- | --- |

136.

rõhutab, et aluslepingutes sätestatud ja vaba liikumise direktiiviga 2004/38/EÜ tagatud Euroopa kodanike ja nende perekondade õigus vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil on Euroopa kodanike üks kõige konkreetsemaid põhiõigusi; mõistab hukka kõik katsed see õigustik läbi vaadata, eelkõige Schengeni piirikontrollide taaskehtestamise väljaspool Schengeni piirieeskirju, ja nõuab, et kõikide nende eeskirjade rikkumiste kohta esitataks hagi Euroopa Kohtusse; väljendab muret kasvava suundumuse pärast saata ELi kodanikud kiiresti elukohariigist välja, kui nad on kaotanud töö ja sissetuleku, kuna sellega rikutakse kehtivat raamistikku; on seisukohal, et see läheb liikumisvabaduse ideega vastuollu;

Solidaarsus majanduskriisi ajal

| 137. | taunib seda, kuidas finants-, majandus- ja võlakriis koos kehtestatud eelarvepiirangutega on majanduslikke, kodaniku-, sotsiaalseid ja kultuurilisi õigusi negatiivselt mõjutanud, millega sageli kaasneb kasvav tööpuudus, vaesus, ebakindlad töö- ja elamistingimused ning tõrjutus ja isolatsioon, eelkõige liikmesriikides, kus on vastu võetud makromajanduslik kohandamisprogramm, ning rõhutab, et hiljutises Eurostati teatises juhitakse tähelepanu asjaolule, et iga neljas eurooplane on nüüd vaesuse ja tõrjutuse ohus; |
| --- | --- |

137.

taunib seda, kuidas finants-, majandus- ja võlakriis koos kehtestatud eelarvepiirangutega on majanduslikke, kodaniku-, sotsiaalseid ja kultuurilisi õigusi negatiivselt mõjutanud, millega sageli kaasneb kasvav tööpuudus, vaesus, ebakindlad töö- ja elamistingimused ning tõrjutus ja isolatsioon, eelkõige liikmesriikides, kus on vastu võetud makromajanduslik kohandamisprogramm, ning rõhutab, et hiljutises Eurostati teatises juhitakse tähelepanu asjaolule, et iga neljas eurooplane on nüüd vaesuse ja tõrjutuse ohus;

| 138. | märgib, et majanduskriis ja sellega toimetulekuks rakendatud meetmed on mõjutanud õigust rahuldada põhivajadusi, näiteks hariduse, eluaseme, tervishoiuteenuste ja sotsiaalkindlustuse kättesaadavust, ühtlasi on need mõjutanud negatiivselt mõne liikmesriigi elanikkonna üldist tervislikku seisundit; rõhutab vajadust austada Euroopa sotsiaalharta artiklis 30 sätestatud õigust kaitsele vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse eest; kutsub kõiki liikmesriike üles kehtestama toetusmeetmeid kooskõlas siseriiklike tavadega, et pakkuda oma kodanikele inimväärseid elamistingimusi ja võidelda sotsiaalse tõrjutuse vastu; |
| --- | --- |

138.

märgib, et majanduskriis ja sellega toimetulekuks rakendatud meetmed on mõjutanud õigust rahuldada põhivajadusi, näiteks hariduse, eluaseme, tervishoiuteenuste ja sotsiaalkindlustuse kättesaadavust, ühtlasi on need mõjutanud negatiivselt mõne liikmesriigi elanikkonna üldist tervislikku seisundit; rõhutab vajadust austada Euroopa sotsiaalharta artiklis 30 sätestatud õigust kaitsele vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse eest; kutsub kõiki liikmesriike üles kehtestama toetusmeetmeid kooskõlas siseriiklike tavadega, et pakkuda oma kodanikele inimväärseid elamistingimusi ja võidelda sotsiaalse tõrjutuse vastu;

| 139. | rõhutab, et ELi institutsioonid ja liikmesriigid, kes rakendavad oma sotsiaal- ja majandussüsteemides struktuurireforme, on alati kohustatud järgima põhiõiguste hartat ja rahvusvahelisi kohustusi ning seetõttu vastutavad tehtud otsuste eest; kordab oma üleskutset viia makromajanduslikud kohandamisprogrammid vastavusse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 151 sätestatud ELi eesmärkidega, sealhulgas tööhõive edendamise ning elu- ja töötingimuste parandamise eesmärgiga; kordab vajadust tagada, et meetmete suhtes, mida ELi institutsioonid ja liikmesriigid võtavad kriisile reageerimiseks, kohaldatakse täielikku demokraatlikku järelevalvet parlamentide tõhusa kaasamise teel; |
| --- | --- |

139.

rõhutab, et ELi institutsioonid ja liikmesriigid, kes rakendavad oma sotsiaal- ja majandussüsteemides struktuurireforme, on alati kohustatud järgima põhiõiguste hartat ja rahvusvahelisi kohustusi ning seetõttu vastutavad tehtud otsuste eest; kordab oma üleskutset viia makromajanduslikud kohandamisprogrammid vastavusse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 151 sätestatud ELi eesmärkidega, sealhulgas tööhõive edendamise ning elu- ja töötingimuste parandamise eesmärgiga; kordab vajadust tagada, et meetmete suhtes, mida ELi institutsioonid ja liikmesriigid võtavad kriisile reageerimiseks, kohaldatakse täielikku demokraatlikku järelevalvet parlamentide tõhusa kaasamise teel;

| 140. | palub ELi institutsioonidel ja liikmesriikidel analüüsida sootundlikul viisil, missugust mõju on avaldanud põhiõigustele kavandatud või rakendatud kokkuhoiumeetmed, võttes arvesse kokkuhoiumeetmete ebaproportsionaalset mõju naistele; palub ELi institutsioonidel võtta kohe parandusmeetmeid olukorras, kus kokkuhoiumeetmed on kahjustanud naiste majanduslikke, sotsiaalseid ja kultuurilisi õigusi; |
| --- | --- |

140.

palub ELi institutsioonidel ja liikmesriikidel analüüsida sootundlikul viisil, missugust mõju on avaldanud põhiõigustele kavandatud või rakendatud kokkuhoiumeetmed, võttes arvesse kokkuhoiumeetmete ebaproportsionaalset mõju naistele; palub ELi institutsioonidel võtta kohe parandusmeetmeid olukorras, kus kokkuhoiumeetmed on kahjustanud naiste majanduslikke, sotsiaalseid ja kultuurilisi õigusi;

| 141. | kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike üles hindama kriisi lahendamiseks kavandatud või rakendatud meetmete mõju põhiõigustele ja -vabadustele, sh sotsiaalsetele ja tööõigustele, ning võtma vajaduse korral parandusmeetmeid, kui selgub, et õiguste kaitsmises toimub tagasiminek või rahvusvahelist õigust, sh Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioone ja soovitusi rikutakse; |
| --- | --- |

141.

kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike üles hindama kriisi lahendamiseks kavandatud või rakendatud meetmete mõju põhiõigustele ja -vabadustele, sh sotsiaalsetele ja tööõigustele, ning võtma vajaduse korral parandusmeetmeid, kui selgub, et õiguste kaitsmises toimub tagasiminek või rahvusvahelist õigust, sh Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioone ja soovitusi rikutakse;

| 142. | palub ELi institutsioonidel ja liikmesriikidel viia parandusmeetmete ja eelarvekärbete vastuvõtmise ja rakendamise ajal läbi põhiõigusi käsitlev mõjuhindamine ning kindlustada, et endiselt eraldatakse piisavalt ressursse, mille abil tagada põhiõiguste austamine ning kodanike majanduslike, kultuuriliste ja sotsiaalsete õiguste minimaalne vajalik tase, pöörates erilist tähelepanu kõige haavatavamatele ja sotsiaalselt ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele; |
| --- | --- |

142.

palub ELi institutsioonidel ja liikmesriikidel viia parandusmeetmete ja eelarvekärbete vastuvõtmise ja rakendamise ajal läbi põhiõigusi käsitlev mõjuhindamine ning kindlustada, et endiselt eraldatakse piisavalt ressursse, mille abil tagada põhiõiguste austamine ning kodanike majanduslike, kultuuriliste ja sotsiaalsete õiguste minimaalne vajalik tase, pöörates erilist tähelepanu kõige haavatavamatele ja sotsiaalselt ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele;

| 143. | palub ELi institutsioonidel ja liikmesriikidel tunnistada, et pikaajaline investeerimine sotsiaalsesse kaasamisse toob kasu ja lahendab diskrimineerimise ja ebavõrdsuse kõrge hinna probleemi; palub liikmesriikidel näha ette asjakohased avaliku sektori investeeringud hariduse ja tervishoiu toetamiseks ning tagada, et võrdõiguslikkust edendavate asutuste rahastamise oluline vähendamine ei sea ohtu õiguskaitse kättesaadavust ja hüvitamist diskrimineerimise juhtumite korral; palub ELil ja riiklikel institutsioonidel mitte kahjustada sotsiaalset kaasamist eelarvemeetmetega, mis mõjutavad võrdõiguslikkuse nimel töötavate kogukondlike organisatsioonide toimimist; |
| --- | --- |

143.

palub ELi institutsioonidel ja liikmesriikidel tunnistada, et pikaajaline investeerimine sotsiaalsesse kaasamisse toob kasu ja lahendab diskrimineerimise ja ebavõrdsuse kõrge hinna probleemi; palub liikmesriikidel näha ette asjakohased avaliku sektori investeeringud hariduse ja tervishoiu toetamiseks ning tagada, et võrdõiguslikkust edendavate asutuste rahastamise oluline vähendamine ei sea ohtu õiguskaitse kättesaadavust ja hüvitamist diskrimineerimise juhtumite korral; palub ELil ja riiklikel institutsioonidel mitte kahjustada sotsiaalset kaasamist eelarvemeetmetega, mis mõjutavad võrdõiguslikkuse nimel töötavate kogukondlike organisatsioonide toimimist;

| 144. | palub komisjonil kaaluda Euroopa sotsiaalhartaga ühinemise ettepaneku esitamist, et kaitsta tõhusalt liidu kodanike sotsiaalseid õigusi; kutsub liikmesriike üles edendama Euroopa Liidu põhiõiguste harta sotsiaalsete õiguste laiendamist muudele Euroopa Nõukogu muudetud sotsiaalhartas nimetatud sotsiaalsetele õigustele, nagu õigus teha tööd, õigus saada õiglast töötasu ning õigus olla kaitstud vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse eest; |
| --- | --- |

144.

palub komisjonil kaaluda Euroopa sotsiaalhartaga ühinemise ettepaneku esitamist, et kaitsta tõhusalt liidu kodanike sotsiaalseid õigusi; kutsub liikmesriike üles edendama Euroopa Liidu põhiõiguste harta sotsiaalsete õiguste laiendamist muudele Euroopa Nõukogu muudetud sotsiaalhartas nimetatud sotsiaalsetele õigustele, nagu õigus teha tööd, õigus saada õiglast töötasu ning õigus olla kaitstud vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse eest;

Kuritegevus ja korruptsioonivastane võitlus

| 145. | kordab, et korruptsioonikuritegude ja eelkõige organiseeritud kuritegevusega rikutakse oluliselt põhiõigusi ja ohustatakse demokraatiat ja õigusriigi põhimõtteid; rõhutab, et korruptsioon, mis juhib avalikkuse tarbeks mõeldud riiklikud vahendid kõrvale, vähendab avalike teenuste taset ja kvaliteeti, kahjustades seega tõsiselt kõigi kodanike õiglast kohtlemist; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja ELi institutsioonid töötaksid välja tõhusad vahendid korruptsiooni ja kuritegevuse ärahoidmiseks, nende vastu võitlemiseks ja nende eest karistamiseks ning jätkaksid avalike (nii Euroopa kui ka riiklike) vahendite kasutamise korrapärast jälgimist; kutsub liikmesriike ja institutsioone seetõttu üles toetama Euroopa Prokuratuuri kiiret loomist, et anda seega piisavad sõltumatuse ja tõhususe tagatised; |
| --- | --- |

145.

kordab, et korruptsioonikuritegude ja eelkõige organiseeritud kuritegevusega rikutakse oluliselt põhiõigusi ja ohustatakse demokraatiat ja õigusriigi põhimõtteid; rõhutab, et korruptsioon, mis juhib avalikkuse tarbeks mõeldud riiklikud vahendid kõrvale, vähendab avalike teenuste taset ja kvaliteeti, kahjustades seega tõsiselt kõigi kodanike õiglast kohtlemist; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja ELi institutsioonid töötaksid välja tõhusad vahendid korruptsiooni ja kuritegevuse ärahoidmiseks, nende vastu võitlemiseks ja nende eest karistamiseks ning jätkaksid avalike (nii Euroopa kui ka riiklike) vahendite kasutamise korrapärast jälgimist; kutsub liikmesriike ja institutsioone seetõttu üles toetama Euroopa Prokuratuuri kiiret loomist, et anda seega piisavad sõltumatuse ja tõhususe tagatised;

| 146. | rõhutab, et korruptsioon kujutab endast olulist põhiõiguste rikkumist; kutsub liikmesriike ja institutsioone üles töötama välja tõhusad vahendid korruptsiooni vastu võitlemiseks ja korrapäraselt jälgima avalike (nii Euroopa kui ka riiklike) vahendite kasutamist; rõhutab, et suurem läbipaistvus ning kodanike ja ajakirjanike parem juurdepääs avalikele dokumentidele on tõhus vahend korruptsiooni paljastamiseks ja sellega võitlemiseks; |
| --- | --- |

146.

rõhutab, et korruptsioon kujutab endast olulist põhiõiguste rikkumist; kutsub liikmesriike ja institutsioone üles töötama välja tõhusad vahendid korruptsiooni vastu võitlemiseks ja korrapäraselt jälgima avalike (nii Euroopa kui ka riiklike) vahendite kasutamist; rõhutab, et suurem läbipaistvus ning kodanike ja ajakirjanike parem juurdepääs avalikele dokumentidele on tõhus vahend korruptsiooni paljastamiseks ja sellega võitlemiseks;

| 147. | nõuab tungivalt, et komisjon võtaks vastu korruptsioonivastase strateegia, mida täiendavad tõhusad vahendid; kutsub kõiki liikmesriike ja ELi üles ühinema avatud valitsemise partnerlusega ning töötama välja konkreetsed strateegiad läbipaistvuse edendamiseks, kodanike õiguste suurendamiseks ja korruptsiooni vastu võitlemiseks; palub liikmesriikidel võtta järelmeetmeid seoses Euroopa Komisjoni korruptsioonivastase võitluse aruande soovituste ja Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2013. aasta resolutsiooniga organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu ning soovituste kohta meetmete võtmiseks ja algatuste tegemiseks (34), ning tihendada korruptsiooniga võitlemisel politsei- ja õigusalast koostööd; |
| --- | --- |

147.

nõuab tungivalt, et komisjon võtaks vastu korruptsioonivastase strateegia, mida täiendavad tõhusad vahendid; kutsub kõiki liikmesriike ja ELi üles ühinema avatud valitsemise partnerlusega ning töötama välja konkreetsed strateegiad läbipaistvuse edendamiseks, kodanike õiguste suurendamiseks ja korruptsiooni vastu võitlemiseks; palub liikmesriikidel võtta järelmeetmeid seoses Euroopa Komisjoni korruptsioonivastase võitluse aruande soovituste ja Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2013. aasta resolutsiooniga organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu ning soovituste kohta meetmete võtmiseks ja algatuste tegemiseks (34), ning tihendada korruptsiooniga võitlemisel politsei- ja õigusalast koostööd;

| 148. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid võitleksid tõhusamalt raskete organiseeritud kuritegude kõikide liikide, sealhulgas inimkaubanduse, seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise, piinamise ja sunniviisilise töö vastu, eeskätt juhul, kui need mõjutavad naisi ja lapsi; |
| --- | --- |

148.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid võitleksid tõhusamalt raskete organiseeritud kuritegude kõikide liikide, sealhulgas inimkaubanduse, seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise, piinamise ja sunniviisilise töö vastu, eeskätt juhul, kui need mõjutavad naisi ja lapsi;

| 149. | kutsub komisjoni üles sätestama süüteod, et võidelda üksikisiku või organiseeritud kuritegeliku rühmituse toime pandud keskkonnaalaste kuritegude vastu, mis mõjutavad inimeste õigusi – õigust tervisele, elule ja tervisliku keskkonna nautimisele –, samuti majandust ja riiklike vahendite kasutamist; nõuab tungivalt, et komisjon uuriks õiguskaitse kättesaadavust käsitleva õiguse tõhusat rakendamist ELis seoses praeguse põlvkonna ja tulevaste põlvkondade iga liikme õigusega elada keskkonnas, mis soodustab tema tervist ja heaolu; |
| --- | --- |

149.

kutsub komisjoni üles sätestama süüteod, et võidelda üksikisiku või organiseeritud kuritegeliku rühmituse toime pandud keskkonnaalaste kuritegude vastu, mis mõjutavad inimeste õigusi – õigust tervisele, elule ja tervisliku keskkonna nautimisele –, samuti majandust ja riiklike vahendite kasutamist; nõuab tungivalt, et komisjon uuriks õiguskaitse kättesaadavust käsitleva õiguse tõhusat rakendamist ELis seoses praeguse põlvkonna ja tulevaste põlvkondade iga liikme õigusega elada keskkonnas, mis soodustab tema tervist ja heaolu;

| 150. | teeb ettepaneku luua Euroopa korruptsioonivastane koodeks ja läbipaistev näitajate süsteem, mis kajastab korruptsiooni taset liikmesriikides ja korruptsiooni likvideerimisel tehtud edusamme, ning koostada võrdlev aastaaruanne selle tõsise probleemi ulatuse kohta Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

150.

teeb ettepaneku luua Euroopa korruptsioonivastane koodeks ja läbipaistev näitajate süsteem, mis kajastab korruptsiooni taset liikmesriikides ja korruptsiooni likvideerimisel tehtud edusamme, ning koostada võrdlev aastaaruanne selle tõsise probleemi ulatuse kohta Euroopa tasandil;

| 151. | palub komisjonil ja liikmesriikidel lõpetada maksukonkurents ja tõhusalt võidelda ELis esinevate kahjulike maksutavade, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimisega, mis õõnestavad liikmesriikide suutlikkust rakendada maksimaalselt olemasolevaid ressursse, et teostada majanduslikke, sotsiaalseid ja kultuurilisi õigusi täiel määral; |
| --- | --- |

151.

palub komisjonil ja liikmesriikidel lõpetada maksukonkurents ja tõhusalt võidelda ELis esinevate kahjulike maksutavade, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimisega, mis õõnestavad liikmesriikide suutlikkust rakendada maksimaalselt olemasolevaid ressursse, et teostada majanduslikke, sotsiaalseid ja kultuurilisi õigusi täiel määral;

| 152. | mõistab hukka üha laialdasemalt leviva inimkaubanduse, eelkõige seksuaalse ärakasutamise eesmärgil, ning palub ELil ja selle liikmesriikidel võtta meetmeid vastavalt ELi direktiivile, et võidelda ärakasutamise nõudluse vastu, mis soodustab inimkaubandust selle kõikides vormides; |
| --- | --- |

152.

mõistab hukka üha laialdasemalt leviva inimkaubanduse, eelkõige seksuaalse ärakasutamise eesmärgil, ning palub ELil ja selle liikmesriikidel võtta meetmeid vastavalt ELi direktiivile, et võidelda ärakasutamise nõudluse vastu, mis soodustab inimkaubandust selle kõikides vormides;

Tingimused vanglates ja teistes kinnipidamisasutustes

| 153. | juhib tähelepanu asjaolule, et liikmesriikide asutused peavad tagama vangide õigused; taunib mitmete liikmesriikide vanglate ja teiste kinnipidamisasutuste tingimusi, sh vanglate ülerahvastatust ja vangide halba kohtlemist; peab oluliseks, et EL võtaks vastu vahendi, mis tagab piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise tõkestamise Euroopa Komitee soovituste ning Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuste täitmise; |
| --- | --- |

153.

juhib tähelepanu asjaolule, et liikmesriikide asutused peavad tagama vangide õigused; taunib mitmete liikmesriikide vanglate ja teiste kinnipidamisasutuste tingimusi, sh vanglate ülerahvastatust ja vangide halba kohtlemist; peab oluliseks, et EL võtaks vastu vahendi, mis tagab piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise tõkestamise Euroopa Komitee soovituste ning Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuste täitmise;

| 154. | tuletab meelde, et vabaduskaotuslike meetmete kuritarvitamine tekitab kõikjal Euroopas vanglate ülerahvastatuse, millega rikutakse isikute põhiõigusi ja seatakse ohtu Euroopa õigusalase koostöö toetamiseks vajalik vastastikune usaldus; kinnitab veel kord, et liikmesriigid peavad täitma rahvusvahelistel ja Euroopa foorumitel võetud kohustusi, et sagedamini kasutada vangistusele alternatiive pakkuvaid tingimuslikke meetmeid ja mõjutusvahendeid ning muuta kinnipidamisaja lõppeesmärgiks sotsiaalne taasintegreerimine; kutsub seetõttu liikmesriike üles võtma vastu strateegiaid, mille eesmärk on soodustada isikute koolitamist ja töötamist vangistuses viibimise ajal; |
| --- | --- |

154.

tuletab meelde, et vabaduskaotuslike meetmete kuritarvitamine tekitab kõikjal Euroopas vanglate ülerahvastatuse, millega rikutakse isikute põhiõigusi ja seatakse ohtu Euroopa õigusalase koostöö toetamiseks vajalik vastastikune usaldus; kinnitab veel kord, et liikmesriigid peavad täitma rahvusvahelistel ja Euroopa foorumitel võetud kohustusi, et sagedamini kasutada vangistusele alternatiive pakkuvaid tingimuslikke meetmeid ja mõjutusvahendeid ning muuta kinnipidamisaja lõppeesmärgiks sotsiaalne taasintegreerimine; kutsub seetõttu liikmesriike üles võtma vastu strateegiaid, mille eesmärk on soodustada isikute koolitamist ja töötamist vangistuses viibimise ajal;

| 155. | kordab oma 27. veebruari 2014. aasta resolutsioonis Euroopa vahistamismääruse läbivaatamise kohta komisjonile esitatud soovitusi (35), eeskätt proportsionaalsuse kontrolli kehtestamise ning põhiõigustel põhineva erandi kohta Euroopa vahistamismääruses või vastastikuse tunnustamise meetmete kohta üldisemalt; |
| --- | --- |

155.

kordab oma 27. veebruari 2014. aasta resolutsioonis Euroopa vahistamismääruse läbivaatamise kohta komisjonile esitatud soovitusi (35), eeskätt proportsionaalsuse kontrolli kehtestamise ning põhiõigustel põhineva erandi kohta Euroopa vahistamismääruses või vastastikuse tunnustamise meetmete kohta üldisemalt;

| 156. | peab kahetsusväärseks, et vangide üleviimist, tingimisi karistamist ja alternatiivseid mõjutusvahendeid ning Euroopa järelevalvekorraldust käsitlevat kolme raamotsust, mis võiksid suurel määral vähendada vanglate ülerahvastatust, on rakendatud üksnes mõnes liikmesriigis; |
| --- | --- |

156.

peab kahetsusväärseks, et vangide üleviimist, tingimisi karistamist ja alternatiivseid mõjutusvahendeid ning Euroopa järelevalvekorraldust käsitlevat kolme raamotsust, mis võiksid suurel määral vähendada vanglate ülerahvastatust, on rakendatud üksnes mõnes liikmesriigis;

| 157. | palub komisjonil hinnata kinnipidamispoliitika ja kriminaalõigussüsteemide mõju lastele; juhib tähelepanu asjaolule, et kui ELi lapsed elavad koos vanematega kinnipidamisasutustes, mõjutab see otseselt nende õigusi; toonitab asjaolu, et igal aastal lahutatakse ELis vanglakaristust kandvatest vanematest hinnanguliselt 800 000 last ning see mõjutab laste õigusi mitmel viisil; |
| --- | --- |

157.

palub komisjonil hinnata kinnipidamispoliitika ja kriminaalõigussüsteemide mõju lastele; juhib tähelepanu asjaolule, et kui ELi lapsed elavad koos vanematega kinnipidamisasutustes, mõjutab see otseselt nende õigusi; toonitab asjaolu, et igal aastal lahutatakse ELis vanglakaristust kandvatest vanematest hinnanguliselt 800 000 last ning see mõjutab laste õigusi mitmel viisil;

Õigus

| 158. | juhib tähelepanu asjaolule, et vastastikusel tunnustamisel ja õiguslikel tagatistel ning seega liikmesriikide eri õigussüsteemide ühtlustamisel – eeskätt kriminaalasjades – põhineva Euroopa õigusruumi arendamine peaks jääma Euroopa institutsioonide jaoks üheks prioriteediks ELi õigusalases tegevuskavas aastaks 2020; on seisukohal, et põhiõiguste harta ja põhiõigusi käsitlevate ELi teiseste õigusaktide tõhus kohaldamine on hädavajalik, et Euroopa õigusruumi nõuetekohane toimimine oleks kodanike silmis usaldusväärne; |
| --- | --- |

158.

juhib tähelepanu asjaolule, et vastastikusel tunnustamisel ja õiguslikel tagatistel ning seega liikmesriikide eri õigussüsteemide ühtlustamisel – eeskätt kriminaalasjades – põhineva Euroopa õigusruumi arendamine peaks jääma Euroopa institutsioonide jaoks üheks prioriteediks ELi õigusalases tegevuskavas aastaks 2020; on seisukohal, et põhiõiguste harta ja põhiõigusi käsitlevate ELi teiseste õigusaktide tõhus kohaldamine on hädavajalik, et Euroopa õigusruumi nõuetekohane toimimine oleks kodanike silmis usaldusväärne;

| 159. | juhib tähelepanu asjaolule, et õigus õiguskaitse kättesaadavusele ning sõltumatule ja erapooletule kohtule on vältimatult vajalik, et kaitsta põhiõigusi, mis on tõhusad üksnes siis, kui need on kohtulikult kaitstud, ning demokraatia ja õigusriigi seisukohast; kordab, et on oluline tagada nii tsiviil- kui ka kriminaalkohtusüsteemide tõhusus ning kohtunike sõltumatus; |
| --- | --- |

159.

juhib tähelepanu asjaolule, et õigus õiguskaitse kättesaadavusele ning sõltumatule ja erapooletule kohtule on vältimatult vajalik, et kaitsta põhiõigusi, mis on tõhusad üksnes siis, kui need on kohtulikult kaitstud, ning demokraatia ja õigusriigi seisukohast; kordab, et on oluline tagada nii tsiviil- kui ka kriminaalkohtusüsteemide tõhusus ning kohtunike sõltumatus;

| 160. | on rahul komisjoni hallatava Euroopa e-õiguskeskkonna portaaliga, mis annab spetsialistidele ja üldsusele teavet kohtusüsteemide kohta, on praktiline vahend õiguskaitse kättesaadavuse parandamiseks ja sisaldab põhiõigustele pühendatud eraldi jaotist, milles teavitatakse kodanikke sellest, kuhu pöörduda oma põhiõiguste rikkumise korral; |
| --- | --- |

160.

on rahul komisjoni hallatava Euroopa e-õiguskeskkonna portaaliga, mis annab spetsialistidele ja üldsusele teavet kohtusüsteemide kohta, on praktiline vahend õiguskaitse kättesaadavuse parandamiseks ja sisaldab põhiõigustele pühendatud eraldi jaotist, milles teavitatakse kodanikke sellest, kuhu pöörduda oma põhiõiguste rikkumise korral;

| 161. | tunneb heameelt Euroopa tasandil juba tehtud töö üle, mille eesmärk on ühtlustada liikmesriikide tagatised kriminaalmenetluste raames ja nendest saadav kasu kodanike jaoks; kordab, et on oluline võtta vastu menetlusõigusi käsitlevad ELi õigusaktid, mis on kooskõlas põhiõiguste hartas, rahvusvahelistes inimõigusi käsitlevates lepingutes ja liikmesriikide riigiõiguses sätestatud kõrgeima kaitsetasemega; |
| --- | --- |

161.

tunneb heameelt Euroopa tasandil juba tehtud töö üle, mille eesmärk on ühtlustada liikmesriikide tagatised kriminaalmenetluste raames ja nendest saadav kasu kodanike jaoks; kordab, et on oluline võtta vastu menetlusõigusi käsitlevad ELi õigusaktid, mis on kooskõlas põhiõiguste hartas, rahvusvahelistes inimõigusi käsitlevates lepingutes ja liikmesriikide riigiõiguses sätestatud kõrgeima kaitsetasemega;

| 162. | taunib õigusabi kättesaadavuse puudumist mitmes liikmesriigis ning tõsiasja, et see mõjutab nende isikute õigust õiguskaitse kättesaadavusele, kellel ei ole piisavaid vahendeid; peab hädavajalikuks, et EL võtaks vastu jõulise ja põhjaliku direktiivi õigusabi kohta; |
| --- | --- |

162.

taunib õigusabi kättesaadavuse puudumist mitmes liikmesriigis ning tõsiasja, et see mõjutab nende isikute õigust õiguskaitse kättesaadavusele, kellel ei ole piisavaid vahendeid; peab hädavajalikuks, et EL võtaks vastu jõulise ja põhjaliku direktiivi õigusabi kohta;

| 163. | kutsub ELi ja liikmesriike üles sätestama toetus- ja kaitsemeetmed rikkumisest teatajatele, kuna nad annavad teada ebaseaduslikust tegevusest; |
| --- | --- |

163.

kutsub ELi ja liikmesriike üles sätestama toetus- ja kaitsemeetmed rikkumisest teatajatele, kuna nad annavad teada ebaseaduslikust tegevusest;

Kodakondsus

| 164. | on seisukohal, et aktiivset ja osalusel rajanevat ELi kodakondsust tuleks ergutada dokumentide ja teabe kättesaadavuse, läbipaistvuse, heade valitsemis- ja haldustavade, demokraatliku osaluse ja esindatuse abil ning tuua otsustusprotsess liidu kodanikele nii lähedale kui võimalik; juhib tähelepanu sellele, et kodanikuühiskonnal tuleb võimaldada täielikult osaleda Euroopa tasandi otsustusprotsessides vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklis 11 sätestatule, ning rõhutab läbipaistvuse põhimõtete ja dialoogi olulisust; märgib, et kodanike õigus tutvuda avaliku sektori institutsioonide säilitatavate dokumentidega suurendab kodanike mõjuvõimu ning võimaldab neil kontrollida ja hinnata avaliku sektori ametiasutusi ja võtta neid vastutusele; peab sellega seoses kahetsusväärseks, et määruse (EÜ) nr 1049/2001 läbivaatamine on ummikseisus ning kordab oma üleskutset komisjonile ja nõukogule tööd jätkata ja võtta parlamendi esitatud ettepanekuid arvesse; |
| --- | --- |

164.

on seisukohal, et aktiivset ja osalusel rajanevat ELi kodakondsust tuleks ergutada dokumentide ja teabe kättesaadavuse, läbipaistvuse, heade valitsemis- ja haldustavade, demokraatliku osaluse ja esindatuse abil ning tuua otsustusprotsess liidu kodanikele nii lähedale kui võimalik; juhib tähelepanu sellele, et kodanikuühiskonnal tuleb võimaldada täielikult osaleda Euroopa tasandi otsustusprotsessides vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklis 11 sätestatule, ning rõhutab läbipaistvuse põhimõtete ja dialoogi olulisust; märgib, et kodanike õigus tutvuda avaliku sektori institutsioonide säilitatavate dokumentidega suurendab kodanike mõjuvõimu ning võimaldab neil kontrollida ja hinnata avaliku sektori ametiasutusi ja võtta neid vastutusele; peab sellega seoses kahetsusväärseks, et määruse (EÜ) nr 1049/2001 läbivaatamine on ummikseisus ning kordab oma üleskutset komisjonile ja nõukogule tööd jätkata ja võtta parlamendi esitatud ettepanekuid arvesse;

| 165. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et korraldatakse teabekampaaniad Euroopa kodakondsuse ja sellega kaasnevate õiguste kohta: õigus diplomaatilisele ja konsulaarkaitsele, petitsiooniõigus, õigus esitada kaebusi Euroopa Ombudsmanile, õigus hääletada ja kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel ning õigus esitada kodanikualgatusi; |
| --- | --- |

165.

palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et korraldatakse teabekampaaniad Euroopa kodakondsuse ja sellega kaasnevate õiguste kohta: õigus diplomaatilisele ja konsulaarkaitsele, petitsiooniõigus, õigus esitada kaebusi Euroopa Ombudsmanile, õigus hääletada ja kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel ning õigus esitada kodanikualgatusi;

| 166. | tunnustab Euroopa ombudsmani tema meelekindluse eest, et tagada hea haldus ning läbipaistvus ELi institutsioonides ja organites; |
| --- | --- |

166.

tunnustab Euroopa ombudsmani tema meelekindluse eest, et tagada hea haldus ning läbipaistvus ELi institutsioonides ja organites;

| 167. | mõistab hukka asjaolu, et rohkem kui 15 miljonit kolmanda riigi kodanikku ja 500 000 kodakondsuseta isikut on nende kodakondsuse tunnustamisest keeldumisega seotud diskrimineerimise ohvrid; palub ELil ja selle liikmesriikidel austada põhiõigust kodakondsusele ning kutsub eelkõige liikmesriike üles ratifitseerima ja täielikult jõustama 1961. aasta kodakondsusetuse vähendamise konventsiooni ja 1997. aasta kodakondsuse Euroopa konventsiooni; |
| --- | --- |

167.

mõistab hukka asjaolu, et rohkem kui 15 miljonit kolmanda riigi kodanikku ja 500 000 kodakondsuseta isikut on nende kodakondsuse tunnustamisest keeldumisega seotud diskrimineerimise ohvrid; palub ELil ja selle liikmesriikidel austada põhiõigust kodakondsusele ning kutsub eelkõige liikmesriike üles ratifitseerima ja täielikult jõustama 1961. aasta kodakondsusetuse vähendamise konventsiooni ja 1997. aasta kodakondsuse Euroopa konventsiooni;

| 168. | tuletab meelde, et kodanike teavitamine nende põhiõigustest on lahutamatu osa õigusest heale valitsemistavale, mis on sätestatud põhiõiguste hartas; palub liikmesriikidel pöörata erilist tähelepanu enim puudust kannatavatele isikutele ja kanda hoolt selle eest, et nende õigusi selgitatakse neile, ning neid toetada ja tagada, et neid õigusi austatakse; |
| --- | --- |

168.

tuletab meelde, et kodanike teavitamine nende põhiõigustest on lahutamatu osa õigusest heale valitsemistavale, mis on sätestatud põhiõiguste hartas; palub liikmesriikidel pöörata erilist tähelepanu enim puudust kannatavatele isikutele ja kanda hoolt selle eest, et nende õigusi selgitatakse neile, ning neid toetada ja tagada, et neid õigusi austatakse;

| 169. | taotleb, et komisjon astuks sammu, mis tugevdab õigust heale haldusele sellega, et muudaks ELi hea haldustava eeskirja õiguslikult siduvaks määruseks; |
| --- | --- |

169.

taotleb, et komisjon astuks sammu, mis tugevdab õigust heale haldusele sellega, et muudaks ELi hea haldustava eeskirja õiguslikult siduvaks määruseks;

| 170. | palub, et komisjon ja liikmesriigid oma poliitikaga tagaksid ELis põhiõiguste nõuetekohase austamise, kindlustamise, kaitsmise ja edasiarendamise; palub liikmesriikidel uuesti püüelda selle poole, et petitsiooniõigust ja ombudsmani poole pöördumise õigust tunnustataks kui abinõud kodanike õiguste kaitse tagamiseks; |
| --- | --- |

170.

palub, et komisjon ja liikmesriigid oma poliitikaga tagaksid ELis põhiõiguste nõuetekohase austamise, kindlustamise, kaitsmise ja edasiarendamise; palub liikmesriikidel uuesti püüelda selle poole, et petitsiooniõigust ja ombudsmani poole pöördumise õigust tunnustataks kui abinõud kodanike õiguste kaitse tagamiseks;

| 171. | väljendab muret puudujääkide pärast selles, kuidas liikmesriigid tegelikult rakendavad ELi keskkonnaalaste õigusaktide, näiteks keskkonnamõju hindamise ja keskkonnamõju strateegilise hindamise direktiivide sätteid ja põhimõtteid, kuna igal aastal laekub sadu petitsioone; palub komisjonil selliste menetluste sisu paremini kontrollida, eriti kui petitsioonides käsitletakse konkreetseid juhtumeid; |
| --- | --- |

171.

väljendab muret puudujääkide pärast selles, kuidas liikmesriigid tegelikult rakendavad ELi keskkonnaalaste õigusaktide, näiteks keskkonnamõju hindamise ja keskkonnamõju strateegilise hindamise direktiivide sätteid ja põhimõtteid, kuna igal aastal laekub sadu petitsioone; palub komisjonil selliste menetluste sisu paremini kontrollida, eriti kui petitsioonides käsitletakse konkreetseid juhtumeid;

| 172. | rõhutab, kuivõrd tähtis on Euroopa kodanikualgatus – kodanike uus õigus, mis on ette nähtud Lissaboni lepinguga ja mille eesmärk on suurendada ELis osalusdemokraatia osakaalu; märgib, et Euroopa kodanikualgatus on võimas abivahend, mis annab Euroopa kodanikele vahetu demokraatliku õiguse osaleda ELi otsustusprotsessides ja lisandub nende õigusele esitada Euroopa Parlamendile petitsioone ja õigusele pöörduda Euroopa Ombudsmani poole; |
| --- | --- |

172.

rõhutab, kuivõrd tähtis on Euroopa kodanikualgatus – kodanike uus õigus, mis on ette nähtud Lissaboni lepinguga ja mille eesmärk on suurendada ELis osalusdemokraatia osakaalu; märgib, et Euroopa kodanikualgatus on võimas abivahend, mis annab Euroopa kodanikele vahetu demokraatliku õiguse osaleda ELi otsustusprotsessides ja lisandub nende õigusele esitada Euroopa Parlamendile petitsioone ja õigusele pöörduda Euroopa Ombudsmani poole;

| 173. | kutsub komisjoni üles suurendama Euroopa kodanikualgatuste tähtsust ja kasutama kodanikusõbralikku käsitusviisi kõigi selle vahendi puuduste kõrvaldamisel määruse (EL) nr 211/2011 eelseisva läbivaatamise käigus ning samal ajal täiustama kodanike teavitamise kampaaniaid kodanikualgatuse kasutamise ja selle võime kohta mõjutada ELi poliitika kujundamist; |
| --- | --- |

173.

kutsub komisjoni üles suurendama Euroopa kodanikualgatuste tähtsust ja kasutama kodanikusõbralikku käsitusviisi kõigi selle vahendi puuduste kõrvaldamisel määruse (EL) nr 211/2011 eelseisva läbivaatamise käigus ning samal ajal täiustama kodanike teavitamise kampaaniaid kodanikualgatuse kasutamise ja selle võime kohta mõjutada ELi poliitika kujundamist;

Kuriteoohvrid

| 174. | peab kuriteoohvrite kaitsmist esmatähtsaks; palub liikmesriikidel viivitamata nõuetekohaselt rakendada kuriteoohvreid käsitlevat ELi direktiivi (2012/29/EL), et pidada kinni ülevõtmise tähtajast (16. november 2015), ühtlasi palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada kooskõlas direktiivi artikliga 28 võrreldavate andmete kogumine direktiivi ülevõtmise ja eelkõige selle kohta, kuidas ohvrid, sh diskrimineerimise ajendil toime pandud kuritegude ohvrid, on oma õigusi kasutanud; on seisukohal, et veel on vaja teha palju jõupingutusi kuriteoohvrite toetamiseks, teavitades neid nende õigustest ja tagades tõhusad suunamissüsteemid ning politseinike ja õigustöötajate koolitamise, mis aitab luua ohvritega usalduslikud suhted, nagu on näidanud Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti uuringud ohvriabi kohta; tunneb heameelt selle üle, et 2013. aastal võeti vastu määrus tsiviilasjades määratud kaitsemeetmete vastastikuse tunnustamise kohta; |
| --- | --- |

174.

peab kuriteoohvrite kaitsmist esmatähtsaks; palub liikmesriikidel viivitamata nõuetekohaselt rakendada kuriteoohvreid käsitlevat ELi direktiivi (2012/29/EL), et pidada kinni ülevõtmise tähtajast (16. november 2015), ühtlasi palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada kooskõlas direktiivi artikliga 28 võrreldavate andmete kogumine direktiivi ülevõtmise ja eelkõige selle kohta, kuidas ohvrid, sh diskrimineerimise ajendil toime pandud kuritegude ohvrid, on oma õigusi kasutanud; on seisukohal, et veel on vaja teha palju jõupingutusi kuriteoohvrite toetamiseks, teavitades neid nende õigustest ja tagades tõhusad suunamissüsteemid ning politseinike ja õigustöötajate koolitamise, mis aitab luua ohvritega usalduslikud suhted, nagu on näidanud Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti uuringud ohvriabi kohta; tunneb heameelt selle üle, et 2013. aastal võeti vastu määrus tsiviilasjades määratud kaitsemeetmete vastastikuse tunnustamise kohta;

| 175. | palub komisjonil ja ELi liikmesriikidel tagada, et kuriteoohvreid käsitleva ELi direktiivi (2012/29/EL) ülevõtmise ja selle kohta, kuidas ohvrid, sh eelarvamuse või diskrimineerimise ajendil toime pandud kuritegude ohvrid, on oma õigusi kasutanud, kogutakse kvaliteetseid võrreldavaid andmeid, nagu on ette nähtud direktiivi artiklis 28; |
| --- | --- |

175.

palub komisjonil ja ELi liikmesriikidel tagada, et kuriteoohvreid käsitleva ELi direktiivi (2012/29/EL) ülevõtmise ja selle kohta, kuidas ohvrid, sh eelarvamuse või diskrimineerimise ajendil toime pandud kuritegude ohvrid, on oma õigusi kasutanud, kogutakse kvaliteetseid võrreldavaid andmeid, nagu on ette nähtud direktiivi artiklis 28;

| 176. | palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta oma poliitika kujundamisel arvesse demograafilist arengut ja muutusi leibkondade suuruses ja koosseisus; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid, et nende sotsiaal- ja tööhõivepoliitika ei diskrimineeri leibkondade suuruse ja koosseisu alusel; |
| --- | --- |

176.

palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta oma poliitika kujundamisel arvesse demograafilist arengut ja muutusi leibkondade suuruses ja koosseisus; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid, et nende sotsiaal- ja tööhõivepoliitika ei diskrimineeri leibkondade suuruse ja koosseisu alusel;

| 177. | juhib tähelepanu õiguslikule tühimikule seoses õiguskaitse kättesaadavusega kodanikele juhul, kui liikmesriigid ei ole neid vahetult puudutavaid ELi õigusakte veel üle võtnud või on teinud seda hilinemisega; rõhutab vajadust kooskõlastada põhiõiguste kaitse ja edendamise meetmeid igal tasandil – see hõlmab ELi institutsioone, liikmesriike, piirkondlikke ja kohalikke asutusi, valitsusväliseid organisatsioone ja kodanikuühiskonda; |
| --- | --- |

177.

juhib tähelepanu õiguslikule tühimikule seoses õiguskaitse kättesaadavusega kodanikele juhul, kui liikmesriigid ei ole neid vahetult puudutavaid ELi õigusakte veel üle võtnud või on teinud seda hilinemisega; rõhutab vajadust kooskõlastada põhiõiguste kaitse ja edendamise meetmeid igal tasandil – see hõlmab ELi institutsioone, liikmesriike, piirkondlikke ja kohalikke asutusi, valitsusväliseid organisatsioone ja kodanikuühiskonda;

| 178. | rõhutab vajadust tugevdada institutsioonide läbipaistvust, demokraatlikku vastutust ja avatust ELis ning nõuab tungivalt ELi pädevatelt institutsioonidelt ja kõigilt liikmesriikidelt järgmist:






  — | suurendada jõupingutusi, et vaadata viivitamata läbi määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele, et tagada maksimaalne läbipaistvus ning lihtsustatud kord üldsuse juurdepääsuks teabele ja dokumentidele; kutsub sellega seoses komisjoni üles taaskäivitama seadusandlikku algatust juurdepääsetavuse akti kohta valdkonnaülese vahendi kujul, mille abil suurendatakse puudega inimeste kaitset ja tagatakse, et kõik ELi poliitikameetmed oleksid sellest aspektist sidusad; |
| --- | --- | --- |

178.

rõhutab vajadust tugevdada institutsioonide läbipaistvust, demokraatlikku vastutust ja avatust ELis ning nõuab tungivalt ELi pädevatelt institutsioonidelt ja kõigilt liikmesriikidelt järgmist:

—

suurendada jõupingutusi, et vaadata viivitamata läbi määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele, et tagada maksimaalne läbipaistvus ning lihtsustatud kord üldsuse juurdepääsuks teabele ja dokumentidele; kutsub sellega seoses komisjoni üles taaskäivitama seadusandlikku algatust juurdepääsetavuse akti kohta valdkonnaülese vahendi kujul, mille abil suurendatakse puudega inimeste kaitset ja tagatakse, et kõik ELi poliitikameetmed oleksid sellest aspektist sidusad;

| — | vaadata praeguse parlamendikoosseisu ametiaja jooksul läbi Euroopa kodanikualgatuse määrus (määrus (EL) nr 211/2011), et parandada selle toimimist, lisades muudatusi eesmärgiga kõrvaldada mis tahes haldus-, korralduslikud ja rahalised takistused, mille tõttu kõik ELi kodanikud ei saa Euroopa kodanikualgatuse kaudu nõuetekohaselt teostada oma demokraatlikku mõjuvõimu, nagu on sätestatud aluslepingutes; nõuab samuti tungivalt, et komisjon lisaks oma ettepanekusse vajalikud sätted, et teha lõpp olukorrale, kus teatud kodanikerühmad, näiteks pimedad või välismaal elavad isikud, ei saa kasutada kodanikualgatuste toetamise õigust, kuna selline tõrjumine piirab kodanike võrdõiguslikkust ja osalemist; |
| --- | --- |

—

vaadata praeguse parlamendikoosseisu ametiaja jooksul läbi Euroopa kodanikualgatuse määrus (määrus (EL) nr 211/2011), et parandada selle toimimist, lisades muudatusi eesmärgiga kõrvaldada mis tahes haldus-, korralduslikud ja rahalised takistused, mille tõttu kõik ELi kodanikud ei saa Euroopa kodanikualgatuse kaudu nõuetekohaselt teostada oma demokraatlikku mõjuvõimu, nagu on sätestatud aluslepingutes; nõuab samuti tungivalt, et komisjon lisaks oma ettepanekusse vajalikud sätted, et teha lõpp olukorrale, kus teatud kodanikerühmad, näiteks pimedad või välismaal elavad isikud, ei saa kasutada kodanikualgatuste toetamise õigust, kuna selline tõrjumine piirab kodanike võrdõiguslikkust ja osalemist;

| — | vaadata läbi direktiiv 93/109/EÜ, millega sätestatakse üksikasjalik kord, mille alusel liikmesriigis elavad, kuid selle riigi kodakondsuseta liidu kodanikud saavad kasutada õigust hääletada ja kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel, et aidata ELi kodanikel, kes elavad teises liikmesriigis, osaleda oma elukohariigis Euroopa Parlamendi valimistel; palub, et liikmesriigid võimaldaksid Euroopa Parlamendi valimistel hääletada kõigil oma kodanikel, ka neil, kes elavad väljaspool ELi, eelkõige korraldades selleks aegsasti teabekampaaniaid; |
| --- | --- |

—

vaadata läbi direktiiv 93/109/EÜ, millega sätestatakse üksikasjalik kord, mille alusel liikmesriigis elavad, kuid selle riigi kodakondsuseta liidu kodanikud saavad kasutada õigust hääletada ja kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel, et aidata ELi kodanikel, kes elavad teises liikmesriigis, osaleda oma elukohariigis Euroopa Parlamendi valimistel; palub, et liikmesriigid võimaldaksid Euroopa Parlamendi valimistel hääletada kõigil oma kodanikel, ka neil, kes elavad väljaspool ELi, eelkõige korraldades selleks aegsasti teabekampaaniaid;

| — | võtta asjakohaselt arvesse kasvavat osa elanikkonnast, kes on täielikult kaotanud õiguse riiklikel valimistel hääletada, kuna neil ei ole õigust hääletada oma kodumaal ega oma elukohariigis; |
| --- | --- |

—

võtta asjakohaselt arvesse kasvavat osa elanikkonnast, kes on täielikult kaotanud õiguse riiklikel valimistel hääletada, kuna neil ei ole õigust hääletada oma kodumaal ega oma elukohariigis;

o

o o

| 179. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

179.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0126.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0105.

(3)  EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22.

(4)  ELT C 378, 24.12.2013, lk 1.

(5)  20. oktoobri 2010. aasta direktiiv 2010/64/EL, 22. mai 2012. aasta direktiiv 2012/13/EL, 22. oktoobri 2013. aasta direktiiv 2013/48/EL.

(6)  ELT L 328, 6.12.2008, lk 55.

(7)  ELT L 303, 2.12.2000, lk 16.

(8)  ELT L 204, 26.7.2006, lk 23.

(9)  ELT L 373, 21.12.2004, lk 37.

(10)  ELT L 101, 15.4.2011, lk 1.

(11)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

(12)  ELT L 335, 17.12.2011, lk 1.

(13)  EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

(14)  ELT L 59, 2.3.2013, lk 5.

(15)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0594.

(16)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0062.

(17)  ELT C 51 E, 22.2.2013, lk 101.

(18)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0387.

(19)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0173.

(20)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2014)0105.

(21)  ELT C 124 E, 25.5.2006, lk 405.

(22)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2014)0070.

(23)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0322.

(24)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0230.

(25)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0031.

(26)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0350.

(27)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2014)0058.

(28)  ELT C 353 E, 3.12.2013, lk 1.

(29)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0418.

(30)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0203.

(31)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0315.

(32)  Rahvusvahelise rahvastiku- ja arengukonverentsi tegevusprogrammi § 7.2 ja 7.3.

(33)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0070.

(34)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0444.

(35)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0174.

---

| 22.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 316/37 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 316/37

---

P8_TA(2015)0287

Volinikukandidaatide 2014. aasta kuulamistest tehtud järeldused

Euroopa Parlamendi 8. septembri 2015. aasta resolutsioon volinikukandidaatide kuulamise menetluste ja tavade kohta ning 2014. aasta kuulamistest tehtud järelduste kohta (2015/2040(INI))

(2017/C 316/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 17 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 17 lõiget 7,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 246, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 246,

| — | võttes arvesse oma 1. detsembri 2005. aasta resolutsiooni Euroopa Komisjoni heakskiitmise suuniste kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. detsembri 2005. aasta resolutsiooni Euroopa Komisjoni heakskiitmise suuniste kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 20. oktoobri 2010. aasta otsust Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppe muutmise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. oktoobri 2010. aasta otsust Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppe muutmise kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 14. septembri 2011. aasta otsust Euroopa Parlamendi kodukorra artiklite 106 ja 192 ning XVII lisa muutmise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. septembri 2011. aasta otsust Euroopa Parlamendi kodukorra artiklite 106 ja 192 ning XVII lisa muutmise kohta (3),

| — | võttes arvesse volinike käitumisjuhendit, eriti selle artikleid 1.3 kuni 1.6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse volinike käitumisjuhendit, eriti selle artikleid 1.3 kuni 1.6,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 52 ja 118 ning XVI lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 52 ja 118 ning XVI lisa,

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni ning õiguskomisjoni arvamusi (A8-0197/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni ning õiguskomisjoni arvamusi (A8-0197/2015),

ning arvestades järgmist:

| A. | volinikukandidaatide kuulamised, mida korraldati esmakordselt 1994. aastal, on praegu hästi juurdunud tava, mis suurendab Euroopa Liidu institutsioonide demokraatlikku legitiimsust ja lähendab asjaomaseid institutsioone liidu kodanikele; |
| --- | --- |

A.

volinikukandidaatide kuulamised, mida korraldati esmakordselt 1994. aastal, on praegu hästi juurdunud tava, mis suurendab Euroopa Liidu institutsioonide demokraatlikku legitiimsust ja lähendab asjaomaseid institutsioone liidu kodanikele;

| B. | kuulamised on äärmiselt olulised selleks, et parlament saaks teha teadliku otsuse komisjoni kohta, kui ta korraldab usaldushääletuse, mille tulemusel komisjon saab tööd alustada; |
| --- | --- |

B.

kuulamised on äärmiselt olulised selleks, et parlament saaks teha teadliku otsuse komisjoni kohta, kui ta korraldab usaldushääletuse, mille tulemusel komisjon saab tööd alustada;

| C. | kuulamised annavad parlamendile ja liidu kodanikele võimaluse saada ülevaade kandidaatide isikust, pädevustest, ettevalmistusest, prioriteetidest ja nende teadmistest kavandatud vastutusalal ning neid hinnata; |
| --- | --- |

C.

kuulamised annavad parlamendile ja liidu kodanikele võimaluse saada ülevaade kandidaatide isikust, pädevustest, ettevalmistusest, prioriteetidest ja nende teadmistest kavandatud vastutusalal ning neid hinnata;

| D. | kuulamised suurendavad läbipaistvust ja komisjoni kui terviku demokraatlikku legitiimsust; |
| --- | --- |

D.

kuulamised suurendavad läbipaistvust ja komisjoni kui terviku demokraatlikku legitiimsust;

| E. | naiste ja meeste võrdõiguslikkus tuleb tagada kõikides valdkondades, kaasa arvatud tööhõives; arvestades, et see nõue peab kajastuma Euroopa Komisjoni koosseisus; arvestades, et valitsused esitasid palju rohkem mees- kui naiskandidaate, vaatamata Jean-Claude Junckeri korduvatele palvetele 2014. aastal; arvestades, et naiskandidaate esitasid peamiselt väiksema elanikkonnaga liikmesriigid ja paljud suuremad liikmesriigid eirasid seda nõuet; arvestades, et ainus õiglane lahendus on paluda igal liikmesriigil esitada kaks kandidaati, üks mees ja üks naine, nii et presidendikandidaat saaks esitada ettepaneku kõrgetasemelise volinike kolleegiumi kohta, milles on võrdne arv mehi ja naisi; |
| --- | --- |

E.

naiste ja meeste võrdõiguslikkus tuleb tagada kõikides valdkondades, kaasa arvatud tööhõives; arvestades, et see nõue peab kajastuma Euroopa Komisjoni koosseisus; arvestades, et valitsused esitasid palju rohkem mees- kui naiskandidaate, vaatamata Jean-Claude Junckeri korduvatele palvetele 2014. aastal; arvestades, et naiskandidaate esitasid peamiselt väiksema elanikkonnaga liikmesriigid ja paljud suuremad liikmesriigid eirasid seda nõuet; arvestades, et ainus õiglane lahendus on paluda igal liikmesriigil esitada kaks kandidaati, üks mees ja üks naine, nii et presidendikandidaat saaks esitada ettepaneku kõrgetasemelise volinike kolleegiumi kohta, milles on võrdne arv mehi ja naisi;

| F. | kuigi kuulamised on tõestanud oma tõhusust, saab seda alati parandada, eelkõige voliniku ja kuulamise eest vastutava komisjoni liikmete vahelise paindlikuma ja dünaamilisema teabevahetuse abil; |
| --- | --- |

F.

kuigi kuulamised on tõestanud oma tõhusust, saab seda alati parandada, eelkõige voliniku ja kuulamise eest vastutava komisjoni liikmete vahelise paindlikuma ja dünaamilisema teabevahetuse abil;

| G. | komisjoni asepresidendi kandidaadi Frans Timmermansi kuulamine tõi esile vajaduse kohandada parlamendi menetlusi juhuks, kui komisjoni tulevaste koosseisude puhul on ühel või enamal asepresidendil eristaatus; |
| --- | --- |

G.

komisjoni asepresidendi kandidaadi Frans Timmermansi kuulamine tõi esile vajaduse kohandada parlamendi menetlusi juhuks, kui komisjoni tulevaste koosseisude puhul on ühel või enamal asepresidendil eristaatus;

| H. | Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikes 3 on sätestatud, et liit edendab naiste ja meeste võrdõiguslikkust, ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 23 on sätestatud, et naiste ja meeste võrdõiguslikkus tuleb tagada kõikides valdkondades, kaasa arvatud tööhõive, töö ja palk; |
| --- | --- |

H.

Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikes 3 on sätestatud, et liit edendab naiste ja meeste võrdõiguslikkust, ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 23 on sätestatud, et naiste ja meeste võrdõiguslikkus tuleb tagada kõikides valdkondades, kaasa arvatud tööhõive, töö ja palk;

| 1. | on seisukohal, et volinikukandidaatide avalikud kuulamised annavad Euroopa Parlamendile ja liidu kodanikele olulise võimaluse hinnata iga volinikukandidaadi prioriteete ning nende erialast sobivust ametikohale; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et volinikukandidaatide avalikud kuulamised annavad Euroopa Parlamendile ja liidu kodanikele olulise võimaluse hinnata iga volinikukandidaadi prioriteete ning nende erialast sobivust ametikohale;

| 2. | on seisukohal, et oleks kasulik määrata kindlaks tähtaeg, milleks kõik liikmesriigid peavad esitama oma kandidaadid, et komisjoni ametisseastuval presidendil jääks piisavalt aega vastutusalade määramiseks kandidaatide töökogemuse ja tausta alusel ning parlamendil kuulamiste ja hindamiste korraldamiseks, ning palub presidendil alustada arutelu teiste institutsioonidega kõnealuse eesmärgi saavutamiseks; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et oleks kasulik määrata kindlaks tähtaeg, milleks kõik liikmesriigid peavad esitama oma kandidaadid, et komisjoni ametisseastuval presidendil jääks piisavalt aega vastutusalade määramiseks kandidaatide töökogemuse ja tausta alusel ning parlamendil kuulamiste ja hindamiste korraldamiseks, ning palub presidendil alustada arutelu teiste institutsioonidega kõnealuse eesmärgi saavutamiseks;

| 3. | on ühtlasi seisukohal, et iga liikmesriik peaks edaspidi esitama komisjoni ametisseastuvale presidendile kaalumiseks vähemalt kaks kandidaati – mees- ja naiskandidaat võrdsetel alustel; peab oluliseks, et ka liit saavutaks oma institutsioonides soolise võrdõiguslikkuse eesmärgid, mille ta on seadnud; |
| --- | --- |

3.

on ühtlasi seisukohal, et iga liikmesriik peaks edaspidi esitama komisjoni ametisseastuvale presidendile kaalumiseks vähemalt kaks kandidaati – mees- ja naiskandidaat võrdsetel alustel; peab oluliseks, et ka liit saavutaks oma institutsioonides soolise võrdõiguslikkuse eesmärgid, mille ta on seadnud;

| 4. | on seisukohal, et õiguskomisjoni läbiviidavat volinikukandidaatide majanduslike huvide deklaratsioonide kontrollimist tuleks tõhustada; on seisukohal, et selleks peaksid majanduslike huvide deklaratsioonid hõlmama perehuvisid, nagu on ette nähtud volinike käitumisjuhendi artiklis 1.6; on seisukohal, et huvide konflikti puudumist käsitlev õiguskomisjoni kinnitus, mis põhineb majanduslike huvide deklaratsioonide sisulisel analüüsil, on oluline eeltingimus kuulamise korraldamiseks vastutavas komisjonis; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et õiguskomisjoni läbiviidavat volinikukandidaatide majanduslike huvide deklaratsioonide kontrollimist tuleks tõhustada; on seisukohal, et selleks peaksid majanduslike huvide deklaratsioonid hõlmama perehuvisid, nagu on ette nähtud volinike käitumisjuhendi artiklis 1.6; on seisukohal, et huvide konflikti puudumist käsitlev õiguskomisjoni kinnitus, mis põhineb majanduslike huvide deklaratsioonide sisulisel analüüsil, on oluline eeltingimus kuulamise korraldamiseks vastutavas komisjonis;

| 5. | tuletab meelde, et parlamendikomisjonid vastutavad kuulamiste läbiviimise eest; on siiski seisukohal, et kui komisjoni asepresidendi ülesanded on peamiselt horisontaalsed, võib kuulamise erandkorras korraldada eri vormis, näiteks esimeeste konverentsi koosoleku või komisjonide esimeeste konverentsi koosoleku kujul, tingimusel et koosolek võimaldab pidada dialoogi ja sellel osalevad vastavad vastutavad komisjonid, et nad saaksid oma volinikukandidaati kuulata; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et parlamendikomisjonid vastutavad kuulamiste läbiviimise eest; on siiski seisukohal, et kui komisjoni asepresidendi ülesanded on peamiselt horisontaalsed, võib kuulamise erandkorras korraldada eri vormis, näiteks esimeeste konverentsi koosoleku või komisjonide esimeeste konverentsi koosoleku kujul, tingimusel et koosolek võimaldab pidada dialoogi ja sellel osalevad vastavad vastutavad komisjonid, et nad saaksid oma volinikukandidaati kuulata;

| 6. | on seisukohal, et enne iga kuulamist saadetav kirjalik küsimustik peaks võimaldama esitada viie küsimuse asemel seitse küsimust, kuid iga küsimuse all ei tohiks olla mitut alaküsimust; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et enne iga kuulamist saadetav kirjalik küsimustik peaks võimaldama esitada viie küsimuse asemel seitse küsimust, kuid iga küsimuse all ei tohiks olla mitut alaküsimust;

| 7. | on seisukohal, et oleks asjakohasem esitada ligikaudu 25 küsimust, aga nii, et igal küsijal oleks võimalik esitada viivitamatult lisaküsimusi ning sellega suurendada kuulamiste tõhusust ja uurivat iseloomu; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et oleks asjakohasem esitada ligikaudu 25 küsimust, aga nii, et igal küsijal oleks võimalik esitada viivitamatult lisaküsimusi ning sellega suurendada kuulamiste tõhusust ja uurivat iseloomu;

| 8. | on seisukohal, et menetlused kuulamiste ajal volinikukandidaatide antud vastustega seotud järelevalveks aitaksid tõhustada kontrolli ja suurendada komisjoni vastutust tervikuna; nõuab seetõttu volinikukandidaatide esitatud prioriteetide korrapärast läbivaatamist pärast nende ametiaja algust; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et menetlused kuulamiste ajal volinikukandidaatide antud vastustega seotud järelevalveks aitaksid tõhustada kontrolli ja suurendada komisjoni vastutust tervikuna; nõuab seetõttu volinikukandidaatide esitatud prioriteetide korrapärast läbivaatamist pärast nende ametiaja algust;

| 9. | on seisukohal, et kuulamiste järel toimuval koordinaatorite hindamiskoosolekul tuleks lähtuda järgmistest suunistest:






  — | kui koordinaatorid kiidavad kandidaadi ühehäälselt heaks – heakskiidukiri; |
| --- | --- | --- |

9.

on seisukohal, et kuulamiste järel toimuval koordinaatorite hindamiskoosolekul tuleks lähtuda järgmistest suunistest:

—

kui koordinaatorid kiidavad kandidaadi ühehäälselt heaks – heakskiidukiri;

| — | kui koordinaatorid lükkavad kandidaadi ühehäälselt tagasi – tagasilükkamiskiri; |
| --- | --- |

—

kui koordinaatorid lükkavad kandidaadi ühehäälselt tagasi – tagasilükkamiskiri;

| — | kui koordinaatorite ülekaalukas enamus kiidab kandidaadi heaks – kiri, milles märgitakse, et ülekaalukas enamus kiidab heaks (vähemused võivad nõuda märkimist, et nende fraktsioon ei nõustu enamuse arvamusega); |
| --- | --- |

—

kui koordinaatorite ülekaalukas enamus kiidab kandidaadi heaks – kiri, milles märgitakse, et ülekaalukas enamus kiidab heaks (vähemused võivad nõuda märkimist, et nende fraktsioon ei nõustu enamuse arvamusega);

| — | kui ülekaalukat enamust ei ole või enamus (aga mitte konsensus) on kandidaadi vastu ja kui koordinaatorid peavad seda vajalikuks:






  — | taotletakse esmalt täiendavat teavet kirjalikult vastatavate lisaküsimuse kaudu; |
| --- | --- | --- |

—

kui ülekaalukat enamust ei ole või enamus (aga mitte konsensus) on kandidaadi vastu ja kui koordinaatorid peavad seda vajalikuks:

—

taotletakse esmalt täiendavat teavet kirjalikult vastatavate lisaküsimuse kaudu;

| — | kui endiselt ei olda rahul, taotletakse esimeeste konverentsi nõusolekul täiendava 1,5-tunnise kuulamise korraldamist; |
| --- | --- |

—

kui endiselt ei olda rahul, taotletakse esimeeste konverentsi nõusolekul täiendava 1,5-tunnise kuulamise korraldamist;

| — | kui koordinaatorid ei saavuta siiski konsensust või ei teki ülekaalukat enamust – hääletus parlamendikomisjonis; |
| --- | --- |

—

kui koordinaatorid ei saavuta siiski konsensust või ei teki ülekaalukat enamust – hääletus parlamendikomisjonis;

| — | antud juhul peaksid ülekaaluka enamuse moodustama koordinaatorid, kes koos esindavad vähemalt kahte kolmandikku parlamendikomisjoni liikmetest; |
| --- | --- |

—

antud juhul peaksid ülekaaluka enamuse moodustama koordinaatorid, kes koos esindavad vähemalt kahte kolmandikku parlamendikomisjoni liikmetest;

| 10. | märgib, et 2014. aasta kuulamised pakkusid meediale ja avalikkusele senisest rohkem huvi, osaliselt sotsiaalmeedia arengu tõttu; usub, et sotsiaalmeedia mõju ja tähtsus kasvavad tõenäoliselt veelgi; on seisukohal, et ette tuleks näha sotsiaalmeedia ja võrgustike kasutamine, et kaasata liidu kodanikke kuulamiste protsessi veel tõhusamalt; |
| --- | --- |

10.

märgib, et 2014. aasta kuulamised pakkusid meediale ja avalikkusele senisest rohkem huvi, osaliselt sotsiaalmeedia arengu tõttu; usub, et sotsiaalmeedia mõju ja tähtsus kasvavad tõenäoliselt veelgi; on seisukohal, et ette tuleks näha sotsiaalmeedia ja võrgustike kasutamine, et kaasata liidu kodanikke kuulamiste protsessi veel tõhusamalt;

| 11. | on seisukohal, et:






  — | parlamendi veebisaidil peaks olema eraldi jaotis, kus enne avalikke kuulamisi tehakse kõigis liidu ametlikes keeltes kättesaadavaks volinikukandidaatide elulookirjeldused ja vastused kirjalikult vastatavatele küsimustele; |
| --- | --- | --- |

11.

on seisukohal, et:

—

parlamendi veebisaidil peaks olema eraldi jaotis, kus enne avalikke kuulamisi tehakse kõigis liidu ametlikes keeltes kättesaadavaks volinikukandidaatide elulookirjeldused ja vastused kirjalikult vastatavatele küsimustele;

| — | parlamendi veebisaidil peaks olema eraldi nähtav koht, kus hinnangud 24 tunni jooksul kättesaadavaks tehakse; |
| --- | --- |

—

parlamendi veebisaidil peaks olema eraldi nähtav koht, kus hinnangud 24 tunni jooksul kättesaadavaks tehakse;

| — | eeskirju tuleks muuta nii, et selles viidataks 24 tunnile pärast hindamist, arvestades, et mõned hinnangud koostatakse alles pärast täiendavaid menetlusi; |
| --- | --- |

—

eeskirju tuleks muuta nii, et selles viidataks 24 tunnile pärast hindamist, arvestades, et mõned hinnangud koostatakse alles pärast täiendavaid menetlusi;

| 12. | on seisukohal, et horisontaalsed küsimused, mis puudutavad komisjoni kui terviku koosseisu, struktuuri ja töömeetodeid ning mida ei saa asjakohaselt käsitleda üksik volinikukandidaat, kuuluvad komisjoni ametisseastuva presidendi pädevusse; on seisukohal, et selliseid küsimusi tuleks käsitleda ametisseastuva presidendi ja esimeeste konverentsi ühistel koosolekutel (üks enne kuulamiste algust ja teine pärast nende lõppu); |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et horisontaalsed küsimused, mis puudutavad komisjoni kui terviku koosseisu, struktuuri ja töömeetodeid ning mida ei saa asjakohaselt käsitleda üksik volinikukandidaat, kuuluvad komisjoni ametisseastuva presidendi pädevusse; on seisukohal, et selliseid küsimusi tuleks käsitleda ametisseastuva presidendi ja esimeeste konverentsi ühistel koosolekutel (üks enne kuulamiste algust ja teine pärast nende lõppu);

| 13. | on seisukohal, et volinike huvide deklaratsioonide kontrollimine peaks jääma õiguskomisjoni pädevusse; on siiski arvamusel, et volinike huvide deklaratsiooni ulatus on praegu liiga piiratud, ja kutsub komisjoni üles oma eeskirjad võimalikult kiiresti läbi vaatama; peab seetõttu oluliseks, et õiguskomisjon esitaks eelseisvate kuude jooksul soovituse või algatusraporti kujul suunised, et hõlbustada volinike huvide deklaratsioonidega seotud menetluste reformimist; on seisukohal, et volinike huvide deklaratsioonides ja majanduslike huvide deklaratsioonides tuleks käsitleda ka nendega ühes leibkonnas elavaid pereliikmeid; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et volinike huvide deklaratsioonide kontrollimine peaks jääma õiguskomisjoni pädevusse; on siiski arvamusel, et volinike huvide deklaratsiooni ulatus on praegu liiga piiratud, ja kutsub komisjoni üles oma eeskirjad võimalikult kiiresti läbi vaatama; peab seetõttu oluliseks, et õiguskomisjon esitaks eelseisvate kuude jooksul soovituse või algatusraporti kujul suunised, et hõlbustada volinike huvide deklaratsioonidega seotud menetluste reformimist; on seisukohal, et volinike huvide deklaratsioonides ja majanduslike huvide deklaratsioonides tuleks käsitleda ka nendega ühes leibkonnas elavaid pereliikmeid;

| 14. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

14.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 285 E, 22.11.2006, lk 137.

(2)  ELT C 70 E, 8.3.2012, lk 98.

(3)  ELT C 51 E, 22.2.2013, lk 152.

---

| 22.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 316/40 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 316/40

---

P8_TA(2015)0288

Inimõigused ja tehnoloogia kolmandates riikides

Euroopa Parlamendi 8. septembri 2015. aasta resolutsioon inimõiguste ja tehnoloogia ning sekkumis- ja jälgimissüsteemide mõju kohta inimõigustele kolmandates riikides (2014/2232(INI))

(2017/C 316/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, eriti selle artiklit 19, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, eriti selle artiklit 19,

| — | võttes arvesse inimõigusi ja demokraatiat käsitlevat strateegilist raamistikku, mille nõukogu võttis vastu 25. juunil 2012 (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõigusi ja demokraatiat käsitlevat strateegilist raamistikku, mille nõukogu võttis vastu 25. juunil 2012 (1),

| — | võttes arvesse ELi inimõiguste alaseid suuniseid sõnavabaduse kohta internetis ja mujal, mille välisasjade nõukogu võttis vastu 12. mail 2014. aastal (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi inimõiguste alaseid suuniseid sõnavabaduse kohta internetis ja mujal, mille välisasjade nõukogu võttis vastu 12. mail 2014. aastal (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni 2013. aasta juunis avaldatud IKT-sektori juhendit ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete rakendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni 2013. aasta juunis avaldatud IKT-sektori juhendit ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete rakendamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) 15. detsembri 2011. aasta aruannet „Väljendusvabadus internetis“ (3) ja OSCE meediavabaduse eriesindaja 27. novembri 2014. aasta korralist aruannet OSCE alalisele nõukogule (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) 15. detsembri 2011. aasta aruannet „Väljendusvabadus internetis“ (3) ja OSCE meediavabaduse eriesindaja 27. novembri 2014. aasta korralist aruannet OSCE alalisele nõukogule (4),

| — | võttes arvesse ÜRO eriraportööri 23. septembril 2014 esitatud aruannet inimõiguste ja põhivabaduste edendamise ja kaitse kohta terrorismiga võitlemisel (A/69/397) (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO eriraportööri 23. septembril 2014 esitatud aruannet inimõiguste ja põhivabaduste edendamise ja kaitse kohta terrorismiga võitlemisel (A/69/397) (5),

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo 30. juuni 2014. aasta aruannet „Õigus eraelu puutumatusele digitaalajastul“ (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo 30. juuni 2014. aasta aruannet „Õigus eraelu puutumatusele digitaalajastul“ (6),

| — | võttes arvesse ÜRO eriraportööri 17. aprilli 2013. aasta aruannet sõna- ja arvamusvabaduse õiguse kohta (A/HRC/23/40), milles analüüsitakse sidekanalite riikide poolt jälgimise mõju eraelu puutumatuse ning arvamus- ja sõnavabaduse inimõiguste teostamise suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO eriraportööri 17. aprilli 2013. aasta aruannet sõna- ja arvamusvabaduse õiguse kohta (A/HRC/23/40), milles analüüsitakse sidekanalite riikide poolt jälgimise mõju eraelu puutumatuse ning arvamus- ja sõnavabaduse inimõiguste teostamise suhtes,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee õigusküsimuste ja inimõiguste komitee 26. jaanuari 2015. aasta aruannet massilise jälgimistegevuse kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee õigusküsimuste ja inimõiguste komitee 26. jaanuari 2015. aasta aruannet massilise jälgimistegevuse kohta (7),

| — | võttes arvesse oma 12. märtsi 2014. aasta resolutsiooni USA Riikliku Julgeolekuagentuuri jälgimisprogrammi ja liikmesriikide jälgimisasutuste ning nende mõju kohta ELi kodanike põhiõigustele ja Atlandi-ülesele koostööle justiits- ja siseküsimustes (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. märtsi 2014. aasta resolutsiooni USA Riikliku Julgeolekuagentuuri jälgimisprogrammi ja liikmesriikide jälgimisasutuste ning nende mõju kohta ELi kodanike põhiõigustele ja Atlandi-ülesele koostööle justiits- ja siseküsimustes (8),

| — | võttes arvesse John Ruggie (ÜRO peasekretäri eriesindaja inimõiguste, rahvusvaheliste kontsernide ja muude äriettevõtetega seonduvates küsimustes) 21. märtsi 2011. aasta aruannet „Ettevõtluse ja inimõiguste juhtpõhimõtted: ÜRO raamistiku „Kaitsta, austada ja heastada“ elluviimine“ (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse John Ruggie (ÜRO peasekretäri eriesindaja inimõiguste, rahvusvaheliste kontsernide ja muude äriettevõtetega seonduvates küsimustes) 21. märtsi 2011. aasta aruannet „Ettevõtluse ja inimõiguste juhtpõhimõtted: ÜRO raamistiku „Kaitsta, austada ja heastada“ elluviimine“ (9),

| — | võttes arvesse OECD suuniseid rahvusvahelistele ettevõtetele (10) ja 2014. aasta aruannet OECD rahvusvahelisi ettevõtteid puudutavate suuniste kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD suuniseid rahvusvahelistele ettevõtetele (10) ja 2014. aasta aruannet OECD rahvusvahelisi ettevõtteid puudutavate suuniste kohta (11),

| — | võttes arvesse interneti nimede ja numbrite määramise korporatsiooni 2013. aasta aruannet (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse interneti nimede ja numbrite määramise korporatsiooni 2013. aasta aruannet (12),

| — | võttes arvesse komisjoni 12. veebruari 2014. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Internet – põhimõtted ja juhtimine. Euroopa roll interneti haldamise tuleviku kujundamisel“ (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. veebruari 2014. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Internet – põhimõtted ja juhtimine. Euroopa roll interneti haldamise tuleviku kujundamisel“ (13),

| — | võttes arvesse NETmundiali sidusrühmade kohtumisel 24. aprillil 2014. aastal vastuvõetud avaldust (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse NETmundiali sidusrühmade kohtumisel 24. aprillil 2014. aastal vastuvõetud avaldust (14),

| — | võttes arvesse 2.–5. septembril 2014. aastal Istanbulis toimunud üheksanda Interneti Haldamise Foorumi juhataja kokkuvõtet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2.–5. septembril 2014. aastal Istanbulis toimunud üheksanda Interneti Haldamise Foorumi juhataja kokkuvõtet,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu kehtestatud piiravaid meetmeid, mille hulgas on ka embargo telekommunikatsiooniseadmetele, info- ja kommunikatsioonitehnoloogiatele (IKT) ja jälgimisvahenditele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu kehtestatud piiravaid meetmeid, mille hulgas on ka embargo telekommunikatsiooniseadmetele, info- ja kommunikatsioonitehnoloogiatele (IKT) ja jälgimisvahenditele,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 599/2014, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 428/2009, millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 599/2014, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 428/2009, millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks (15),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 16. aprilli 2014. aasta ühisavaldust kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi kontrollisüsteemi läbivaatamise kohta (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 16. aprilli 2014. aasta ühisavaldust kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi kontrollisüsteemi läbivaatamise kohta (16),

| — | võttes arvesse 3.–4. detsembril 2013. aastal Viinis toimunud Wassenaari kokkuleppe (tavarelvastuse ning kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia ekspordi kontrolli kohta) 19. plenaarkohtumisel vastu võetud otsuseid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 3.–4. detsembril 2013. aastal Viinis toimunud Wassenaari kokkuleppe (tavarelvastuse ning kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia ekspordi kontrolli kohta) 19. plenaarkohtumisel vastu võetud otsuseid,

| — | võttes arvesse komisjoni 24. aprilli 2014. aasta teatist nõukogule ja parlamendile „Ekspordikontrolli poliitika läbivaatamine: julgeoleku ja konkurentsivõime tagamine muutuvas maailmas“ (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. aprilli 2014. aasta teatist nõukogule ja parlamendile „Ekspordikontrolli poliitika läbivaatamine: julgeoleku ja konkurentsivõime tagamine muutuvas maailmas“ (17),

| — | võttes arvesse nõukogu 21. novembri 2014. aasta järeldusi ekspordikontrolli poliitika läbivaatamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. novembri 2014. aasta järeldusi ekspordikontrolli poliitika läbivaatamise kohta,

| — | võttes arvesse oma 11. detsembri 2012. aasta resolutsiooni digitaalse vabaduse strateegia kohta ELi välispoliitikas (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. detsembri 2012. aasta resolutsiooni digitaalse vabaduse strateegia kohta ELi välispoliitikas (18),

| — | võttes arvesse oma 13. juuni 2013. aasta resolutsiooni ajakirjandus- ja meediavabaduse kohta (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. juuni 2013. aasta resolutsiooni ajakirjandus- ja meediavabaduse kohta (19),

| — | võttes arvesse oma resolutsioone inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtte tõsiste rikkumiste kohta, milles väljendatakse muret seoses digitaalsete vabadustega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma resolutsioone inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtte tõsiste rikkumiste kohta, milles väljendatakse muret seoses digitaalsete vabadustega,

| — | võttes arvesse oma 12. märtsi 2015 resolutsiooni ELi prioriteetide kohta ÜRO Inimõiguste Nõukogu 2015. aasta istungjärguks (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. märtsi 2015 resolutsiooni ELi prioriteetide kohta ÜRO Inimõiguste Nõukogu 2015. aasta istungjärguks (20),

| — | võttes arvesse oma 11. veebruari 2015. aasta resolutsiooni Interneti Haldamise Foorumi mandaadi pikendamise kohta (21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. veebruari 2015. aasta resolutsiooni Interneti Haldamise Foorumi mandaadi pikendamise kohta (21),

| — | võttes arvesse oma 12. märtsi 2015. aasta resolutsiooni aastaaruande kohta inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas 2013. aastal ja Euroopa Liidu poliitika kohta selles valdkonnas (22), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. märtsi 2015. aasta resolutsiooni aastaaruande kohta inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas 2013. aastal ja Euroopa Liidu poliitika kohta selles valdkonnas (22),

| — | võttes arvesse Edward Snowdeni kirjalikku avaldust kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile 2014. aasta märtsis (23), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Edward Snowdeni kirjalikku avaldust kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile 2014. aasta märtsis (23),

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ning jätkuvaid läbirääkimisi ELi konventsiooniga ühinemise üle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ning jätkuvaid läbirääkimisi ELi konventsiooniga ühinemise üle,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0178/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0178/2015),

| A. | arvestades, et tehnoloogilisel arengul ja juurdepääsul avatud internetile on üha olulisem roll inimõiguste ja põhivabaduste soodustamisel ning nende õiguste ja vabaduste kasutamise ja täieliku austamise tagamisel, kuna need avaldavad soodsat mõju, laiendades kogu maailmas sõnavabadust, teabe kättesaadavust, õigust eraelu puutumatusele ning kogunemis- ja ühinemisvabadust; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et tehnoloogilisel arengul ja juurdepääsul avatud internetile on üha olulisem roll inimõiguste ja põhivabaduste soodustamisel ning nende õiguste ja vabaduste kasutamise ja täieliku austamise tagamisel, kuna need avaldavad soodsat mõju, laiendades kogu maailmas sõnavabadust, teabe kättesaadavust, õigust eraelu puutumatusele ning kogunemis- ja ühinemisvabadust;

| B. | arvestades, et tehnoloogilisi süsteeme on võimalik väärkasutada tsensuuri, jälgimise, seadmetele lubamatu juurdepääsu, segamise, infopüügi ning informatsiooni ja isikute asukoha kindlakstegemise ja jälitamise kaudu inimõiguste rikkumise vahendina; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et tehnoloogilisi süsteeme on võimalik väärkasutada tsensuuri, jälgimise, seadmetele lubamatu juurdepääsu, segamise, infopüügi ning informatsiooni ja isikute asukoha kindlakstegemise ja jälitamise kaudu inimõiguste rikkumise vahendina;

| C. | arvestades, et avaliku ja erasektori osalejad, sealhulgas valitsused ja õiguskaitseasutused, samuti kuritegelikud organisatsioonid ja terrorivõrgustikud teevad seda, rikkudes inimõigusi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et avaliku ja erasektori osalejad, sealhulgas valitsused ja õiguskaitseasutused, samuti kuritegelikud organisatsioonid ja terrorivõrgustikud teevad seda, rikkudes inimõigusi;

| D. | arvestades, et IKT kasutamise kontekst määrab suuresti selle, kui suur on selle inimõigusi edendav või rikkuv mõju; arvestades, et infotehnoloogia, eelkõige tarkvara, on inimõiguste rikkumise potentsiaali arvestades harva ühesuguse kasutusega ja tavapäraselt pigem kahesuguse kasutusega, kuid arvestades samas, et tarkvara on samuti väljendusviis; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et IKT kasutamise kontekst määrab suuresti selle, kui suur on selle inimõigusi edendav või rikkuv mõju; arvestades, et infotehnoloogia, eelkõige tarkvara, on inimõiguste rikkumise potentsiaali arvestades harva ühesuguse kasutusega ja tavapäraselt pigem kahesuguse kasutusega, kuid arvestades samas, et tarkvara on samuti väljendusviis;

| E. | arvestades, et IKT on olnud erinevates, eelkõige autoritaarse riigikorraga riikides ühiskondlike liikumiste ja meeleavalduste organiseerimisel olulisteks vahendiks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et IKT on olnud erinevates, eelkõige autoritaarse riigikorraga riikides ühiskondlike liikumiste ja meeleavalduste organiseerimisel olulisteks vahendiks;

| F. | arvestades, et tehnoloogiate kasutamise konteksti mõju inimõigustele määrab riiklike ja piirkondlike õigusraamistike tugevus tehnoloogiate kasutuse reguleerimisel ning poliitiliste ja õigusorganite võime sellise kasutuse üle järelvalvet teostada; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et tehnoloogiate kasutamise konteksti mõju inimõigustele määrab riiklike ja piirkondlike õigusraamistike tugevus tehnoloogiate kasutuse reguleerimisel ning poliitiliste ja õigusorganite võime sellise kasutuse üle järelvalvet teostada;

| G. | arvestades, et digitaalvaldkonnas mängivad erasektori osalejad üha olulisemat rolli ühiskondliku tegevuse kõigis valdkondades, kuid endiselt pole kehtestatud kaitsemeetmeid, mis takistaksid neid põhiõiguste ja -vabaduste suhtes liigseid piiranguid kehtestamast; arvestades, et erasektori osalejatel on aktiivsem roll sisu seaduspärasuse hindamises ning küberjulgeolekusüsteemide ja järelevalvesüsteemide väljatöötamises, mis võib avaldada kahjustavat mõju inimõigustele kõikjal maailmas; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et digitaalvaldkonnas mängivad erasektori osalejad üha olulisemat rolli ühiskondliku tegevuse kõigis valdkondades, kuid endiselt pole kehtestatud kaitsemeetmeid, mis takistaksid neid põhiõiguste ja -vabaduste suhtes liigseid piiranguid kehtestamast; arvestades, et erasektori osalejatel on aktiivsem roll sisu seaduspärasuse hindamises ning küberjulgeolekusüsteemide ja järelevalvesüsteemide väljatöötamises, mis võib avaldada kahjustavat mõju inimõigustele kõikjal maailmas;

| H. | arvestades, et internet pakub enneolematuid võimalusi vahetada mis tahes liiki andmeid, teavet ja teadmisi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et internet pakub enneolematuid võimalusi vahetada mis tahes liiki andmeid, teavet ja teadmisi;

| I. | arvestades, et krüpteerimine on oluline meetod, mis aitab kaitsta kommunikatsioonivahendeid ja neid kasutavaid inimesi; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et krüpteerimine on oluline meetod, mis aitab kaitsta kommunikatsioonivahendeid ja neid kasutavaid inimesi;

| J. | arvestades, et interneti haldamisele on kasuks tulnud mitmeid sidusrühmi hõlmav otsustamismudel ehk protsess, millega tagatakse kõigi sidusrühmade, sealhulgas valitsuste, kodanikuühiskonna, tehniliste ja akadeemiliste ringkondade, erasektori ja kasutajate sisukas, kaasav ja aruandekohustusega osalemine; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et interneti haldamisele on kasuks tulnud mitmeid sidusrühmi hõlmav otsustamismudel ehk protsess, millega tagatakse kõigi sidusrühmade, sealhulgas valitsuste, kodanikuühiskonna, tehniliste ja akadeemiliste ringkondade, erasektori ja kasutajate sisukas, kaasav ja aruandekohustusega osalemine;

| K. | arvestades, et luureasutused on korrapäraselt krüptograafilisi protokolle ja tooteid kahjustanud, et infopüük oleks võimalik; arvestades, et USA Riiklik Julgeolekuagentuur on kogunud suure arvu turvapaigata nõrkusi (zero-day exploits) ehk IT turvaauke, mis ei ole üldsusele või toote müüjale veel teada; arvestades, et sellised tegevused õõnestavad ülemaailmseid püüdlusi parandada IT-turvalisust; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et luureasutused on korrapäraselt krüptograafilisi protokolle ja tooteid kahjustanud, et infopüük oleks võimalik; arvestades, et USA Riiklik Julgeolekuagentuur on kogunud suure arvu turvapaigata nõrkusi (zero-day exploits) ehk IT turvaauke, mis ei ole üldsusele või toote müüjale veel teada; arvestades, et sellised tegevused õõnestavad ülemaailmseid püüdlusi parandada IT-turvalisust;

| L. | arvestades, et ELis asuvad luureteenistused osalevad tegevustes, mis kahjustavad inimõigusi; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ELis asuvad luureteenistused osalevad tegevustes, mis kahjustavad inimõigusi;

| M. | arvestades, et tehnoloogia kiire arengu tõttu ei jõuta välja töötada piisavat kohtulikku ja demokraatlikku järelevalvet ning kaitsemeetmeid; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et tehnoloogia kiire arengu tõttu ei jõuta välja töötada piisavat kohtulikku ja demokraatlikku järelevalvet ning kaitsemeetmeid;

| N. | arvestades, et IKT valdkonnaga seotud (küber)julgeoleku- ja terrorismivastased meetmed ning interneti jälgimine võib avaldada märkimisväärset kahjustavat mõju inimõigustele ja isikuvabadustele kõikjal maailmas, sealhulgas ELi kodanike inimõigustele ja isikuvabadustele, kui nad välisriigis elavad või reisivad, eriti juhul, kui puudub õiguslik alus, mis põhineb vajaduse, proportsionaalsuse ning demokraatliku ja kohtuliku järelevalve sätetel; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et IKT valdkonnaga seotud (küber)julgeoleku- ja terrorismivastased meetmed ning interneti jälgimine võib avaldada märkimisväärset kahjustavat mõju inimõigustele ja isikuvabadustele kõikjal maailmas, sealhulgas ELi kodanike inimõigustele ja isikuvabadustele, kui nad välisriigis elavad või reisivad, eriti juhul, kui puudub õiguslik alus, mis põhineb vajaduse, proportsionaalsuse ning demokraatliku ja kohtuliku järelevalve sätetel;

| O. | arvestades, et internetifiltrid ja side jälgimine õõnestab inimõiguste kaitsjate võimet kasutada ära internetti ja edastada tundlikku teavet, samuti rikutakse sellega inimõiguste ülddeklaratsiooni mitut artiklit, mis tagavad kõigi inimeste õiguse eraelu puutumatusele ja sõnavabadusele; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et internetifiltrid ja side jälgimine õõnestab inimõiguste kaitsjate võimet kasutada ära internetti ja edastada tundlikku teavet, samuti rikutakse sellega inimõiguste ülddeklaratsiooni mitut artiklit, mis tagavad kõigi inimeste õiguse eraelu puutumatusele ja sõnavabadusele;

| P. | arvestades, et digitaalne turvalisus ja digitaalne vabadus on mõlemad hädavajalikud ega saa teineteist asendada, vaid peavad teineteist tugevdama; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et digitaalne turvalisus ja digitaalne vabadus on mõlemad hädavajalikud ega saa teineteist asendada, vaid peavad teineteist tugevdama;

| Q. | arvestades, et Euroopa Liit saab digitaalsete vabaduste osas juhina eeskuju näidata vaid siis, kui need on ELis endas kaitstud ning arvestades, et seetõttu on ülioluline ELi andmekaitsepaketi vastuvõtmine; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Euroopa Liit saab digitaalsete vabaduste osas juhina eeskuju näidata vaid siis, kui need on ELis endas kaitstud ning arvestades, et seetõttu on ülioluline ELi andmekaitsepaketi vastuvõtmine;

| R. | arvestades, et kaalul on ulatuslikud ühiskondlikud huvid, näiteks põhiõiguste kaitse, mida ei tohi jätta üksnes turu hooleks, vaid on vaja reguleerida; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et kaalul on ulatuslikud ühiskondlikud huvid, näiteks põhiõiguste kaitse, mida ei tohi jätta üksnes turu hooleks, vaid on vaja reguleerida;

| S. | arvestades, et põhiõiguste ja õigusriigi põhimõtte austamine ning digitaalseid jälgimistehnoloogiaid kasutavate luureteenistuste tulemuslik parlamentaarne järelevalve on rahvusvahelise koostöö olulised elemendid; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et põhiõiguste ja õigusriigi põhimõtte austamine ning digitaalseid jälgimistehnoloogiaid kasutavate luureteenistuste tulemuslik parlamentaarne järelevalve on rahvusvahelise koostöö olulised elemendid;

| T. | arvestades, et ELis asuvatele ettevõtetele kuulub oluline osa IKT-de ülemaailmsest turust, eelkõige järelevalve-, jälitamis-, sekkumis- ja jälgimistehnoloogia ekspordi valdkonnas; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et ELis asuvatele ettevõtetele kuulub oluline osa IKT-de ülemaailmsest turust, eelkõige järelevalve-, jälitamis-, sekkumis- ja jälgimistehnoloogia ekspordi valdkonnas;

| U. | arvestades, et ekspordikontrollimeetmete kehtestamine ei tohiks kahjustada IT-turvalisuse probleemide seaduslikku uurimist ja IT-turvalisuse vahendite kuritegeliku tahtluseta väljatöötamist; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et ekspordikontrollimeetmete kehtestamine ei tohiks kahjustada IT-turvalisuse probleemide seaduslikku uurimist ja IT-turvalisuse vahendite kuritegeliku tahtluseta väljatöötamist;

| 1. | tõdeb, et inimõigused ja põhivabadused on universaalsed ja neid tuleks kaitsta kogu maailmas nende kõigis väljendusvormides; rõhutab, et selline sidekanalite jälgimine rikub õigust eraelu puutumatusele ja sõnavabadust, kui seda teostatakse väljaspool asjakohast õigusraamistikku; |
| --- | --- |

1.

tõdeb, et inimõigused ja põhivabadused on universaalsed ja neid tuleks kaitsta kogu maailmas nende kõigis väljendusvormides; rõhutab, et selline sidekanalite jälgimine rikub õigust eraelu puutumatusele ja sõnavabadust, kui seda teostatakse väljaspool asjakohast õigusraamistikku;

| 2. | palub komisjonil tagada ELi välis- ja sisepoliitika sidusus IKT valdkonnas; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil tagada ELi välis- ja sisepoliitika sidusus IKT valdkonnas;

| 3. | usub, et teatavate ELi liikmesriikide aktiivne osalemine USA Riikliku Julgeolekuagentuuri poolt teostatavas kodanike massilises järelevalves ja poliitiliste juhtide järele luuramises, nagu selle paljastas Edward Snowden, on põhjustanud olulist kahju ELi inimõiguspoliitika usaldusväärsusele ja on õõnestanud ülemaailmset usaldust IKT eeliste suhtes; |
| --- | --- |

3.

usub, et teatavate ELi liikmesriikide aktiivne osalemine USA Riikliku Julgeolekuagentuuri poolt teostatavas kodanike massilises järelevalves ja poliitiliste juhtide järele luuramises, nagu selle paljastas Edward Snowden, on põhjustanud olulist kahju ELi inimõiguspoliitika usaldusväärsusele ja on õõnestanud ülemaailmset usaldust IKT eeliste suhtes;

| 4. | tuletab asjaomastele liikmesriikidele ja ELi ametitele, sh Europol ja Eurojust, meelde nende kohustusi, mis tulenevad Euroopa Liidu põhiõiguste hartast, inimõigusi käsitlevast rahvusvahelisest õigusest ja ELi välispoliitilistest eesmärkidest, mis keelavad neil jagada luureandmeid, mis võivad viia inimõiguste rikkumisteni kolmandas riigis või kasutada sellise inimõiguste rikkumise nagu ebaseadusliku jälgimise teel hangitud teavet väljaspool ELi; |
| --- | --- |

4.

tuletab asjaomastele liikmesriikidele ja ELi ametitele, sh Europol ja Eurojust, meelde nende kohustusi, mis tulenevad Euroopa Liidu põhiõiguste hartast, inimõigusi käsitlevast rahvusvahelisest õigusest ja ELi välispoliitilistest eesmärkidest, mis keelavad neil jagada luureandmeid, mis võivad viia inimõiguste rikkumisteni kolmandas riigis või kasutada sellise inimõiguste rikkumise nagu ebaseadusliku jälgimise teel hangitud teavet väljaspool ELi;

| 5. | rõhutab, et tehnoloogia mõju inimõiguste parandamisele tuleks integreerida kõikidesse ELi poliitikavaldkondadesse ja kõikidesse programmidesse, kui see on kohaldatav, et edendada inimõiguste kaitset ja demokraatiat, õigusriiklust ja head valitsemistava ning konfliktide rahumeelset lahendamist; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et tehnoloogia mõju inimõiguste parandamisele tuleks integreerida kõikidesse ELi poliitikavaldkondadesse ja kõikidesse programmidesse, kui see on kohaldatav, et edendada inimõiguste kaitset ja demokraatiat, õigusriiklust ja head valitsemistava ning konfliktide rahumeelset lahendamist;

| 6. | nõuab sellise tehnoloogia aktiivset arendamist ja levitamist, mis aitab kaitsta inimõigusi, hõlbustab inimeste digitaalseid õigusi ja vabadusi ja nende turvalisust ning edendab häid tavasid ja asjakohaseid õigusraamistikke, tagades seejuures isikuandmete turvalisuse ja terviklikkuse; nõuab eelkõige, et EL ja selle liikmesriigid edendaksid aktiivselt avatud standardite ning tasuta ja avatud lähtekoodiga tarkvara ja krüptograafiliste tehnoloogiate kasutamist ja arendamist kõikjal maailmas; |
| --- | --- |

6.

nõuab sellise tehnoloogia aktiivset arendamist ja levitamist, mis aitab kaitsta inimõigusi, hõlbustab inimeste digitaalseid õigusi ja vabadusi ja nende turvalisust ning edendab häid tavasid ja asjakohaseid õigusraamistikke, tagades seejuures isikuandmete turvalisuse ja terviklikkuse; nõuab eelkõige, et EL ja selle liikmesriigid edendaksid aktiivselt avatud standardite ning tasuta ja avatud lähtekoodiga tarkvara ja krüptograafiliste tehnoloogiate kasutamist ja arendamist kõikjal maailmas;

| 7. | palub ELil suurendada oma toetust osalejatele, kes töötavad selle nimel, et tugevdada julgeoleku ja eraelu puutumatuse kaitse standardeid IKT kõigil tasanditel, sealhulgas riistvara-, tarkvara- ja sidestandardid, ning arendavad riist- ja tarkvara lõimitud eraelukaitse raamistikes; |
| --- | --- |

7.

palub ELil suurendada oma toetust osalejatele, kes töötavad selle nimel, et tugevdada julgeoleku ja eraelu puutumatuse kaitse standardeid IKT kõigil tasanditel, sealhulgas riistvara-, tarkvara- ja sidestandardid, ning arendavad riist- ja tarkvara lõimitud eraelukaitse raamistikes;

| 8. | nõuab inimõiguste ja tehnoloogia fondi loomist demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi raames; |
| --- | --- |

8.

nõuab inimõiguste ja tehnoloogia fondi loomist demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi raames;

| 9. | nõuab tungivalt, et EL ise ja eelkõige Euroopa välisteenistus kasutaks krüpteerimist oma suhtluses inimõiguste kaitsjatega, et vältida nende ohtu seadmist ja kaitsta oma sidet väliste osapooltega jälgimise eest; |
| --- | --- |

9.

nõuab tungivalt, et EL ise ja eelkõige Euroopa välisteenistus kasutaks krüpteerimist oma suhtluses inimõiguste kaitsjatega, et vältida nende ohtu seadmist ja kaitsta oma sidet väliste osapooltega jälgimise eest;

| 10. | palub ELil võtta kasutusele tasuta ja avatud lähtekoodiga tarkvara ja julgustada ka muid osalejaid seda tegema, kuna selline tarkvara võimaldab suuremat turvalisust ja paremini järgida inimõigusi; |
| --- | --- |

10.

palub ELil võtta kasutusele tasuta ja avatud lähtekoodiga tarkvara ja julgustada ka muid osalejaid seda tegema, kuna selline tarkvara võimaldab suuremat turvalisust ja paremini järgida inimõigusi;

| 11. | juhib tähelepanu konfliktipiirkondades IKT arendamise tähtsusele, et edendada rahutagavaid tegevusi ja võimaldada turvalist sidet konfliktide rahumeelses lahendamises osalevate osapoolte vahel; |
| --- | --- |

11.

juhib tähelepanu konfliktipiirkondades IKT arendamise tähtsusele, et edendada rahutagavaid tegevusi ja võimaldada turvalist sidet konfliktide rahumeelses lahendamises osalevate osapoolte vahel;

| 12. | palub rakendada tingimusi, võrdlusaluseid ja aruandluskorda, tagamaks et ELi finants- ja tehnilist abi uute tehnoloogiate arendamiseks kolmandates riikides ei kasutataks viisil, mis rikub inimõigusi; |
| --- | --- |

12.

palub rakendada tingimusi, võrdlusaluseid ja aruandluskorda, tagamaks et ELi finants- ja tehnilist abi uute tehnoloogiate arendamiseks kolmandates riikides ei kasutataks viisil, mis rikub inimõigusi;

| 13. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles tegema aktiivset koostööd kolmandate riikide valitsustega ja rohkem toetama ja koolitama olemasolevate Euroopa toetusmehhanismide ja vahendite abil IKTd oma tegevuses kasutavaid inimõiguslasi, kodanikuühiskonna aktiviste ja sõltumatuid ajakirjanikke, suurendama nende mõjukust ning edendama IKTga seotud põhiõigusi, nagu takistamatu juurdepääs infovoogudele internetis, eraelu puutumatus ja andmekaitse, sõna- ja kogunemisvabadus, ühinemisvabadus ning ajakirjandus- ja avaldamisvabadus internetis; |
| --- | --- |

13.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles tegema aktiivset koostööd kolmandate riikide valitsustega ja rohkem toetama ja koolitama olemasolevate Euroopa toetusmehhanismide ja vahendite abil IKTd oma tegevuses kasutavaid inimõiguslasi, kodanikuühiskonna aktiviste ja sõltumatuid ajakirjanikke, suurendama nende mõjukust ning edendama IKTga seotud põhiõigusi, nagu takistamatu juurdepääs infovoogudele internetis, eraelu puutumatus ja andmekaitse, sõna- ja kogunemisvabadus, ühinemisvabadus ning ajakirjandus- ja avaldamisvabadus internetis;

| 14. | juhib tähelepanu informaatorite ja nende toetajate, sealhulgas ajakirjanike raskele olukorrale pärast kolmandates riikides toimuvast jälgimistavade kuritarvitamisest teatamist; usub, et selliseid isikuid tuleks käsitleda inimõiguste kaitsjatena ja seetõttu väärivad nad ELi kaitset, nagu on sätestatud ELi suunistes inimõiguste kaitsjate kohta; kordab oma üleskutset komisjonile ja liikmesriikidele kaaluda põhjalikult informaatoritele vastutuselevõtmise suhtes rahvusvahelise kaitse andmise võimalust; |
| --- | --- |

14.

juhib tähelepanu informaatorite ja nende toetajate, sealhulgas ajakirjanike raskele olukorrale pärast kolmandates riikides toimuvast jälgimistavade kuritarvitamisest teatamist; usub, et selliseid isikuid tuleks käsitleda inimõiguste kaitsjatena ja seetõttu väärivad nad ELi kaitset, nagu on sätestatud ELi suunistes inimõiguste kaitsjate kohta; kordab oma üleskutset komisjonile ja liikmesriikidele kaaluda põhjalikult informaatoritele vastutuselevõtmise suhtes rahvusvahelise kaitse andmise võimalust;

| 15. | taunib asjaolu, et julgeolekumeetmeid, sealhulgas terrorismivastaseid meetmeid, kasutatakse üha sagedamini ettekäändena eraelu puutumatuse õiguse rikkumiseks ning inimõiguste kaitsjate, ajakirjanike ja poliitiliste aktivistide seadusliku tegevuse takistamiseks; väljendab veel kord oma kindlat veendumust, et riiklik julgeolek ei saa ühelgi juhul olla suunamata, salajase või massilise järelevalve programmide õigustuseks; rõhutab, et selliseid meetmeid tuleb rakendada ainult rangelt kooskõlas õigusriigi põhimõttega ja inimõigusstandarditega, sealhulgas õigusega eraelu puutumatusele ja andmekaitsele; |
| --- | --- |

15.

taunib asjaolu, et julgeolekumeetmeid, sealhulgas terrorismivastaseid meetmeid, kasutatakse üha sagedamini ettekäändena eraelu puutumatuse õiguse rikkumiseks ning inimõiguste kaitsjate, ajakirjanike ja poliitiliste aktivistide seadusliku tegevuse takistamiseks; väljendab veel kord oma kindlat veendumust, et riiklik julgeolek ei saa ühelgi juhul olla suunamata, salajase või massilise järelevalve programmide õigustuseks; rõhutab, et selliseid meetmeid tuleb rakendada ainult rangelt kooskõlas õigusriigi põhimõttega ja inimõigusstandarditega, sealhulgas õigusega eraelu puutumatusele ja andmekaitsele;

| 16. | palub Euroopa välisteenistusel ja komisjonil edendada julgeoleku- ja luureteenistuste demokraatlikku järelevalvet oma poliitilise dialoogi raames kolmandate riikidega ja ka oma arengukoostöö programmide raames; nõuab tungivalt, et komisjon toetaks kodanikuühiskonna organisatsioone ja seadusandlikke organeid kolmandates riikides, kes soovivad parandada siseriiklike julgeolekuteenistuste läbipaistvust ja vastutust ning nende üle teostatavat järelevalvet; nõuab sellekohaste konkreetsete kohustuste lisamist tulevasse ELi inimõiguste ja demokratiseerimise alasesse tegevuskavasse; |
| --- | --- |

16.

palub Euroopa välisteenistusel ja komisjonil edendada julgeoleku- ja luureteenistuste demokraatlikku järelevalvet oma poliitilise dialoogi raames kolmandate riikidega ja ka oma arengukoostöö programmide raames; nõuab tungivalt, et komisjon toetaks kodanikuühiskonna organisatsioone ja seadusandlikke organeid kolmandates riikides, kes soovivad parandada siseriiklike julgeolekuteenistuste läbipaistvust ja vastutust ning nende üle teostatavat järelevalvet; nõuab sellekohaste konkreetsete kohustuste lisamist tulevasse ELi inimõiguste ja demokratiseerimise alasesse tegevuskavasse;

| 17. | palub nõukogul ja komisjonil edendada digitaalseid vabadusi ja piiramatut juurdepääsu internetile mis tahes suhtluses kolmandate riikidega, sealhulgas ühinemisläbirääkimised, kaubandusläbirääkimised, inimõigustealased dialoogid ja diplomaatiline suhtlus; |
| --- | --- |

17.

palub nõukogul ja komisjonil edendada digitaalseid vabadusi ja piiramatut juurdepääsu internetile mis tahes suhtluses kolmandate riikidega, sealhulgas ühinemisläbirääkimised, kaubandusläbirääkimised, inimõigustealased dialoogid ja diplomaatiline suhtlus;

| 18. | tõdeb, et internet on muutunud avalikuks ruumiks ning samuti ka turuks, mille jaoks teabe vaba liikumine ja IKT kättesaadavus on hädavajalikud; rõhutab seetõttu, et digitaalset vabadust ja vabakaubandust tuleb samaaegselt edendada ja kaitsta; |
| --- | --- |

18.

tõdeb, et internet on muutunud avalikuks ruumiks ning samuti ka turuks, mille jaoks teabe vaba liikumine ja IKT kättesaadavus on hädavajalikud; rõhutab seetõttu, et digitaalset vabadust ja vabakaubandust tuleb samaaegselt edendada ja kaitsta;

| 19. | nõuab kõigisse kolmandate riikidega sõlmitud kokkulepetesse klauslite lisamist, milles viidatakse sõnaselgelt vajadusele edendada, tagada ja austada digitaalseid vabadusi, võrgu neutraalsust, tsenseerimata ja piiranguteta juurdepääsu internetile, eraelu puutumatusega seotud õigusi ja andmekaitset; |
| --- | --- |

19.

nõuab kõigisse kolmandate riikidega sõlmitud kokkulepetesse klauslite lisamist, milles viidatakse sõnaselgelt vajadusele edendada, tagada ja austada digitaalseid vabadusi, võrgu neutraalsust, tsenseerimata ja piiranguteta juurdepääsu internetile, eraelu puutumatusega seotud õigusi ja andmekaitset;

| 20. | nõuab tungivalt, et EL võitleks inimõiguste kaitsjate kriminaliseerimise vastu selle eest, et nad kasutavad krüpteerimist ning tsenseerimise vältimise ja eraelu puutumatuse kaitsmise vahendeid, keeldudes ELi sees krüpteerimist piiramast ja vaidlustades kolmandate riikide valitsuste otsused, kes kasutavad selliseid süüdistusi inimõiguslaste vastu; |
| --- | --- |

20.

nõuab tungivalt, et EL võitleks inimõiguste kaitsjate kriminaliseerimise vastu selle eest, et nad kasutavad krüpteerimist ning tsenseerimise vältimise ja eraelu puutumatuse kaitsmise vahendeid, keeldudes ELi sees krüpteerimist piiramast ja vaidlustades kolmandate riikide valitsuste otsused, kes kasutavad selliseid süüdistusi inimõiguslaste vastu;

| 21. | nõuab tungivalt, et EL võitleks krüpteerimise, tsenseerimisvastaste ja eraelu puutumatuse kaitse vahendite kasutamise kriminaliseerimise vastu, keeldudes ELi sees krüpteerimist piiramast ja vaidlustades kolmandate riikide valitsuste otsused, kes selliste vahendite kasutamist kriminaliseerivad; |
| --- | --- |

21.

nõuab tungivalt, et EL võitleks krüpteerimise, tsenseerimisvastaste ja eraelu puutumatuse kaitse vahendite kasutamise kriminaliseerimise vastu, keeldudes ELi sees krüpteerimist piiramast ja vaidlustades kolmandate riikide valitsuste otsused, kes selliste vahendite kasutamist kriminaliseerivad;

| 22. | rõhutab, et tulemuslik ELi arengu- ja inimõiguste poliitika eeldab IKT valdkonna peavoolustamist ja digitaalse lõhe ületamist elementaarse tehnoloogilise infrastruktuuri tagamise, digitaalseid oskusi edendavate teadmiste ja teabe kättesaadavuse soodustamise, dokumentides avatud standardite kasutamise ning tasuta ja avatud lähtekoodiga tarkvara kasutamise abil, kui see on asjakohane, et tagada avatus ja läbipaistvus (eelkõige avaliku sektori asutustes), sealhulgas andmekaitse tagamine digitaalvaldkonnas kogu maailmas, ning IKT valdkonna potentsiaalsete ohtude ja hüvede parem mõistmine; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et tulemuslik ELi arengu- ja inimõiguste poliitika eeldab IKT valdkonna peavoolustamist ja digitaalse lõhe ületamist elementaarse tehnoloogilise infrastruktuuri tagamise, digitaalseid oskusi edendavate teadmiste ja teabe kättesaadavuse soodustamise, dokumentides avatud standardite kasutamise ning tasuta ja avatud lähtekoodiga tarkvara kasutamise abil, kui see on asjakohane, et tagada avatus ja läbipaistvus (eelkõige avaliku sektori asutustes), sealhulgas andmekaitse tagamine digitaalvaldkonnas kogu maailmas, ning IKT valdkonna potentsiaalsete ohtude ja hüvede parem mõistmine;

| 23. | kutsub komisjoni üles toetama puuetega inimeste digitaalsete takistuste eemaldamist; peab väga oluliseks seda, et ELi poliitikameetmed inimõiguste arendamise ja edendamise vallas maailmas seaksid eesmärgiks vähendada puuetega inimeste digitaalset lõhet ja pakkuda laiemat õiguste raamistikku, eelkõige seoses internetiga loodud juurdepääsuga teadmistele, digitaalse osalemise ning uutesse majanduslikesse ja sotsiaalsetesse võimalustesse kaasamisega; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni üles toetama puuetega inimeste digitaalsete takistuste eemaldamist; peab väga oluliseks seda, et ELi poliitikameetmed inimõiguste arendamise ja edendamise vallas maailmas seaksid eesmärgiks vähendada puuetega inimeste digitaalset lõhet ja pakkuda laiemat õiguste raamistikku, eelkõige seoses internetiga loodud juurdepääsuga teadmistele, digitaalse osalemise ning uutesse majanduslikesse ja sotsiaalsetesse võimalustesse kaasamisega;

| 24. | rõhutab, et inimõiguste rikkumiste kohta seaduslik digitaalne tõendite kogumine ja nende levitamine võib olla abiks ülemaailmses võitluses karistamatuse ja terrorismi vastu; on seisukohal, et sellist materjali tuleks rahvusvahelise (kriminaal)õiguse kohaselt põhjendatud juhtudel lugeda vastuvõetavaks kohtumenetluse tõenditena kooskõlas rahvusvaheliste, piirkondlike ja põhiseaduslike kaitsemeetmetega; soovitab mehhanismide loomist rahvusvahelise kriminaalõiguse valdkonnas menetluste kehtestamiseks, mille kaudu oleks võimalik selliseid andmeid autentida ja koguda kasutamiseks kohtumenetluse tõenditena; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et inimõiguste rikkumiste kohta seaduslik digitaalne tõendite kogumine ja nende levitamine võib olla abiks ülemaailmses võitluses karistamatuse ja terrorismi vastu; on seisukohal, et sellist materjali tuleks rahvusvahelise (kriminaal)õiguse kohaselt põhjendatud juhtudel lugeda vastuvõetavaks kohtumenetluse tõenditena kooskõlas rahvusvaheliste, piirkondlike ja põhiseaduslike kaitsemeetmetega; soovitab mehhanismide loomist rahvusvahelise kriminaalõiguse valdkonnas menetluste kehtestamiseks, mille kaudu oleks võimalik selliseid andmeid autentida ja koguda kasutamiseks kohtumenetluse tõenditena;

| 25. | taunib asjaolu, et teatavat ELis arendatud info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat ja -teenuseid müüakse kolmandates riikides ja neid võivad seal kasutada eraisikud, ettevõtted ja valitsusasutused konkreetse inimõiguste rikkumise eesmärgiga tsensuuri, massilise järelevalve, segamise, infopüügi, jälgimise ning kodanike ja nende tegevuse jälitamise kaudu (mobiil)telefonivõrkudes ja internetis; väljendab muret asjaolu pärast, et mõned ELis asuvad ettevõtted võivad teha kättesaadavaks nende rikkumisteni viivad tehnoloogiad ja teenused; |
| --- | --- |

25.

taunib asjaolu, et teatavat ELis arendatud info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat ja -teenuseid müüakse kolmandates riikides ja neid võivad seal kasutada eraisikud, ettevõtted ja valitsusasutused konkreetse inimõiguste rikkumise eesmärgiga tsensuuri, massilise järelevalve, segamise, infopüügi, jälgimise ning kodanike ja nende tegevuse jälitamise kaudu (mobiil)telefonivõrkudes ja internetis; väljendab muret asjaolu pärast, et mõned ELis asuvad ettevõtted võivad teha kättesaadavaks nende rikkumisteni viivad tehnoloogiad ja teenused;

| 26. | märgib, et oht Euroopa Liidu, selle liikmesriikide ja kolmandate riikide julgeolekule tuleneb tihti üksikisikutelt või väikestelt rühmadelt, kes kasutavad digitaalsidevõrke rünnakute kavandamiseks ja teostamiseks ning et selliste ohtude kõrvaldamiseks vajalikke vahendeid ja taktikaid peab järjepidevalt läbi vaatama ja ajakohastama; |
| --- | --- |

26.

märgib, et oht Euroopa Liidu, selle liikmesriikide ja kolmandate riikide julgeolekule tuleneb tihti üksikisikutelt või väikestelt rühmadelt, kes kasutavad digitaalsidevõrke rünnakute kavandamiseks ja teostamiseks ning et selliste ohtude kõrvaldamiseks vajalikke vahendeid ja taktikaid peab järjepidevalt läbi vaatama ja ajakohastama;

| 27. | on seisukohal, et massiline järelevalve, mille põhjuseks ei ole terrorirünnakute ja -ohu suurenemise võimalus, rikub vajaduse ja proportsionaalsuse põhimõtteid ja seega ka inimõigusi; |
| --- | --- |

27.

on seisukohal, et massiline järelevalve, mille põhjuseks ei ole terrorirünnakute ja -ohu suurenemise võimalus, rikub vajaduse ja proportsionaalsuse põhimõtteid ja seega ka inimõigusi;

| 28. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid edendaksid täieliku demokraatliku järelevalve kohaldamist luureteenistuste operatsioonide suhtes kolmandates riikides, veendumaks et need teenistused tegutsevad õigusriigi põhimõtet täielikult austades ja et oleks tagatud ebaseaduslikul viisil toiminud teenistuste ja isikute vastutusele võtmine; |
| --- | --- |

28.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid edendaksid täieliku demokraatliku järelevalve kohaldamist luureteenistuste operatsioonide suhtes kolmandates riikides, veendumaks et need teenistused tegutsevad õigusriigi põhimõtet täielikult austades ja et oleks tagatud ebaseaduslikul viisil toiminud teenistuste ja isikute vastutusele võtmine;

| 29. | ergutab liikmesriike, arvestades liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelist suurenenud koostööd ja teabevahetust (sealhulgas digitaalse jälgimise kasutamise abil) tagama nende teenistuste tegevuse demokraatliku järelevalve asjakohase sisese, täitevvõimu, kohtuliku ja sõltumatu parlamentaarse järelevalve abil; |
| --- | --- |

29.

ergutab liikmesriike, arvestades liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelist suurenenud koostööd ja teabevahetust (sealhulgas digitaalse jälgimise kasutamise abil) tagama nende teenistuste tegevuse demokraatliku järelevalve asjakohase sisese, täitevvõimu, kohtuliku ja sõltumatu parlamentaarse järelevalve abil;

| 30. | rõhutab, et ELi õigusega tuleks sätestada ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõtted ja inimõiguste integreerimine inimõigusi kaitsvate tehnoloogiliste lahenduste ja innovatsiooni kaudu, tagamaks et internetiteenuse osutajad, tarkvaraarendajad, riistvara tootjad, suhtlusvõrguteenused/meedia, mobiilsideoperaatorid ja teised arvestavad lõppkasutaja inimõigustega kogu maailmas; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et ELi õigusega tuleks sätestada ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõtted ja inimõiguste integreerimine inimõigusi kaitsvate tehnoloogiliste lahenduste ja innovatsiooni kaudu, tagamaks et internetiteenuse osutajad, tarkvaraarendajad, riistvara tootjad, suhtlusvõrguteenused/meedia, mobiilsideoperaatorid ja teised arvestavad lõppkasutaja inimõigustega kogu maailmas;

| 31. | nõuab tungivalt, et EL tagaks suurema läbipaistvuse mobiilsideoperaatorite või interneti-teenuse osutajate ja valitsuste vahelistes suhetes ning nõuaks seda oma suhetes kolmandate riikidega, nõudes, et mobiilsideoperaatorid ja internetiteenuse osutajad avaldaksid iga-aastaselt üksikasjaliku läbipaistvusaruande, sealhulgas aruanded ametivõimude poolt nõutud tegevuste kohta ja avalike asutuste ja mobiilsideoperaatorite/internetiteenuse osutajate vaheliste finantssuhete kohta; |
| --- | --- |

31.

nõuab tungivalt, et EL tagaks suurema läbipaistvuse mobiilsideoperaatorite või interneti-teenuse osutajate ja valitsuste vahelistes suhetes ning nõuaks seda oma suhetes kolmandate riikidega, nõudes, et mobiilsideoperaatorid ja internetiteenuse osutajad avaldaksid iga-aastaselt üksikasjaliku läbipaistvusaruande, sealhulgas aruanded ametivõimude poolt nõutud tegevuste kohta ja avalike asutuste ja mobiilsideoperaatorite/internetiteenuse osutajate vaheliste finantssuhete kohta;

| 32. | tuletab ettevõtetest osalejatele meelde nende vastutust seoses inimõiguste austamisega kogu nende ülemaailmses tegevuses, hoolimata sellest, kus nende kasutajad asuvad, ja sõltumata sellest, kas vastuvõttev riik täidab enda inimõigustega seotud kohustusi; kutsub IKT-ettevõtteid ja eelkõige ELis asuvaid IKT-ettevõtteid üles rakendama ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid, sealhulgas hoolsuskohustusmeetmete ja riskijuhtimise kaitsemeetmete kehtestamise ning tõhusate õiguskaitsemeetmete ettenägemise abil, kui nende tegevused on põhjustanud või aidanud kaasa inimõigustega seotud kahjuliku mõju tekkimisele; |
| --- | --- |

32.

tuletab ettevõtetest osalejatele meelde nende vastutust seoses inimõiguste austamisega kogu nende ülemaailmses tegevuses, hoolimata sellest, kus nende kasutajad asuvad, ja sõltumata sellest, kas vastuvõttev riik täidab enda inimõigustega seotud kohustusi; kutsub IKT-ettevõtteid ja eelkõige ELis asuvaid IKT-ettevõtteid üles rakendama ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid, sealhulgas hoolsuskohustusmeetmete ja riskijuhtimise kaitsemeetmete kehtestamise ning tõhusate õiguskaitsemeetmete ettenägemise abil, kui nende tegevused on põhjustanud või aidanud kaasa inimõigustega seotud kahjuliku mõju tekkimisele;

| 33. | rõhutab vajadust tulemuslikumalt rakendada ja jälgida ELi tasandil IKT valdkonnaga seotud ELi määruseid ja sanktsioone – sh kõikehõlmavate mehhanismide kasutamist – et kindlustada õigusaktide täitmine kõigi osaliste, sealhulgas liikmesriikide poolt ja võrdsete võimaluste säilimine; |
| --- | --- |

33.

rõhutab vajadust tulemuslikumalt rakendada ja jälgida ELi tasandil IKT valdkonnaga seotud ELi määruseid ja sanktsioone – sh kõikehõlmavate mehhanismide kasutamist – et kindlustada õigusaktide täitmine kõigi osaliste, sealhulgas liikmesriikide poolt ja võrdsete võimaluste säilimine;

| 34. | rõhutab asjaolu, et põhiõiguste asutamine on edukate terrorismivastaste meetmete, sh digitaalsete jälgimistehnoloogiate, oluline element; |
| --- | --- |

34.

rõhutab asjaolu, et põhiõiguste asutamine on edukate terrorismivastaste meetmete, sh digitaalsete jälgimistehnoloogiate, oluline element;

| 35. | väljendab heameelt 2013. aasta detsembris Wassenaari kokkuleppe raames tehtud otsuse üle, mis käsitleb ekspordikontrolli jälgimise, õiguskaitse ja luureandmete kogumise vahendite ning võrkude jälgimissüsteemide valdkondades; tuletab meelde, et ELi kahesuguse kasutusega kaupu käsitlev kord, eelkõige ELi kahesuguse kasutusega kaupu käsitlev määrus on ikka veel väga puudulik selles osas, mis puudutab tõhusat ja süstemaatilist ekspordikontrolli kahjustavate IKT-vahendite mittedemokraatlikesse riikidesse eksportimisel; |
| --- | --- |

35.

väljendab heameelt 2013. aasta detsembris Wassenaari kokkuleppe raames tehtud otsuse üle, mis käsitleb ekspordikontrolli jälgimise, õiguskaitse ja luureandmete kogumise vahendite ning võrkude jälgimissüsteemide valdkondades; tuletab meelde, et ELi kahesuguse kasutusega kaupu käsitlev kord, eelkõige ELi kahesuguse kasutusega kaupu käsitlev määrus on ikka veel väga puudulik selles osas, mis puudutab tõhusat ja süstemaatilist ekspordikontrolli kahjustavate IKT-vahendite mittedemokraatlikesse riikidesse eksportimisel;

| 36. | ergutab komisjoni eelseisva kahesuguse kasutusega kaupade poliitika läbivaatamise ja ajakohastamise raames esitama kiiresti ettepaneku aruka ja tõhusa poliitika kohta, et piirata ja reguleerida nn kahesuguse kasutusega tehnoloogia rakendamise ja kasutamisega seotud teenuste kaubanduslikku eksporti ning lahendada probleem, mis on seotud IKT toodete ja teenuste potentsiaalselt kahjustava ekspordiga kolmandatesse riikidesse, nagu lepiti kokku Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavalduses aprillis 2014; palub komisjonil lisada tõhusad kaitsemeetmed, et need ekspordikontrollmeetmed ei tekitaks mis tahes kahju teadusuuringutele, sealhulgas kuritegeliku tahtluseta teaduslikud ja IT-turvalisuse uuringud; |
| --- | --- |

36.

ergutab komisjoni eelseisva kahesuguse kasutusega kaupade poliitika läbivaatamise ja ajakohastamise raames esitama kiiresti ettepaneku aruka ja tõhusa poliitika kohta, et piirata ja reguleerida nn kahesuguse kasutusega tehnoloogia rakendamise ja kasutamisega seotud teenuste kaubanduslikku eksporti ning lahendada probleem, mis on seotud IKT toodete ja teenuste potentsiaalselt kahjustava ekspordiga kolmandatesse riikidesse, nagu lepiti kokku Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavalduses aprillis 2014; palub komisjonil lisada tõhusad kaitsemeetmed, et need ekspordikontrollmeetmed ei tekitaks mis tahes kahju teadusuuringutele, sealhulgas kuritegeliku tahtluseta teaduslikud ja IT-turvalisuse uuringud;

| 37. | rõhutab, et komisjon peaks suutma kiiresti varustada ekspordiloa taotlemisel kõhklevaid ettevõtteid täpse ja ajakohastatud teabega võimalike kaubatehingute seaduslikkuse või võimaliku kahjuliku mõju kohta; |
| --- | --- |

37.

rõhutab, et komisjon peaks suutma kiiresti varustada ekspordiloa taotlemisel kõhklevaid ettevõtteid täpse ja ajakohastatud teabega võimalike kaubatehingute seaduslikkuse või võimaliku kahjuliku mõju kohta;

| 38. | palub komisjonil esitada ettepanekud, et vaadata läbi, kuidas ELi standardeid IKT valdkonnas saaks kasutada selleks, et hoida ära võimalik kahjulik mõju, mis kaasneb sellise tehnoloogia või muude teenuste ekspordiga kolmandatesse riikidesse, kus mõisteid nagu „seaduslik infopüük“ ei saa käsitleda võrdväärsetena Euroopa Liidus kasutatavate mõistetega või kus näiteks esineb probleeme inimõiguste järgimisega või puudub õigusriik; |
| --- | --- |

38.

palub komisjonil esitada ettepanekud, et vaadata läbi, kuidas ELi standardeid IKT valdkonnas saaks kasutada selleks, et hoida ära võimalik kahjulik mõju, mis kaasneb sellise tehnoloogia või muude teenuste ekspordiga kolmandatesse riikidesse, kus mõisteid nagu „seaduslik infopüük“ ei saa käsitleda võrdväärsetena Euroopa Liidus kasutatavate mõistetega või kus näiteks esineb probleeme inimõiguste järgimisega või puudub õigusriik;

| 39. | kinnitab veel kord, et ELi standardid, eelkõige ELi põhiõiguste harta, peaks olema ülimuslik, kui hinnatakse juhtumeid, mis hõlmavad kahesuguse kasutusega tehnoloogia kasutamist viisil, mis võib inimõiguseid piirata; |
| --- | --- |

39.

kinnitab veel kord, et ELi standardid, eelkõige ELi põhiõiguste harta, peaks olema ülimuslik, kui hinnatakse juhtumeid, mis hõlmavad kahesuguse kasutusega tehnoloogia kasutamist viisil, mis võib inimõiguseid piirata;

| 40. | nõuab turvapaigata turvaaukude (zero-day exploits) müüki reguleeriva poliitika väljatöötamist, et vältida selliste turvaaukude kasutamist küberrünnakuteks või lubamatuks juurdepääsuks seadmetele, mis viib inimõiguste rikkumiseni, arvestades seejuures, et sellised õigusaktid ei avaldaks olulist mõju akadeemilistele ja muudele heauskselt tehtavatele teadusuuringutele; |
| --- | --- |

40.

nõuab turvapaigata turvaaukude (zero-day exploits) müüki reguleeriva poliitika väljatöötamist, et vältida selliste turvaaukude kasutamist küberrünnakuteks või lubamatuks juurdepääsuks seadmetele, mis viib inimõiguste rikkumiseni, arvestades seejuures, et sellised õigusaktid ei avaldaks olulist mõju akadeemilistele ja muudele heauskselt tehtavatele teadusuuringutele;

| 41. | taunib teatavate ELi ettevõtete ja ELis tegutsevate inimõigustele võimaliku kahjuliku mõjuga kahesuguse kasutusega tehnoloogiaga kauplevate rahvusvaheliste ettevõtete aktiivset koostööd riikidega, kus rikutakse inimõigusi; |
| --- | --- |

41.

taunib teatavate ELi ettevõtete ja ELis tegutsevate inimõigustele võimaliku kahjuliku mõjuga kahesuguse kasutusega tehnoloogiaga kauplevate rahvusvaheliste ettevõtete aktiivset koostööd riikidega, kus rikutakse inimõigusi;

| 42. | nõuab tungivalt, et komisjon jätaks sellises tegevuses osalevad ettevõtted avalikult kõrvale ELi hankemenetlustest, teadus- ja arendustegevuse rahastamisest ja mis tahes muust rahalisest toetusest; |
| --- | --- |

42.

nõuab tungivalt, et komisjon jätaks sellises tegevuses osalevad ettevõtted avalikult kõrvale ELi hankemenetlustest, teadus- ja arendustegevuse rahastamisest ja mis tahes muust rahalisest toetusest;

| 43. | palub komisjonil pöörata erilist tähelepanu inimõigustega seotud aspektidele tehnoloogiliste seadmete riigihankemenetlustes eelkõige riikides, kus on selles valdkonnas esinenud mitteusaldusväärseid tavasid; |
| --- | --- |

43.

palub komisjonil pöörata erilist tähelepanu inimõigustega seotud aspektidele tehnoloogiliste seadmete riigihankemenetlustes eelkõige riikides, kus on selles valdkonnas esinenud mitteusaldusväärseid tavasid;

| 44. | palub komisjonil ja nõukogul interneti haldamise foorumite kaudu aktiivselt kaitsta avatud internetti, mitmeid sidusrühmi hõlmavaid otsustamisprotsesse, võrgu neutraalsust, digitaalseid vabadusi ja andmekaitse tagatisi kolmandates riikides; |
| --- | --- |

44.

palub komisjonil ja nõukogul interneti haldamise foorumite kaudu aktiivselt kaitsta avatud internetti, mitmeid sidusrühmi hõlmavaid otsustamisprotsesse, võrgu neutraalsust, digitaalseid vabadusi ja andmekaitse tagatisi kolmandates riikides;

| 45. | mõistab hukka krüpteerimisprotokollide ja toodete nõrgestamise ja õõnestamise eelkõige luureteenistuste poolt, kes soovivad krüpteeritud suhtlust püüda; |
| --- | --- |

45.

mõistab hukka krüpteerimisprotokollide ja toodete nõrgestamise ja õõnestamise eelkõige luureteenistuste poolt, kes soovivad krüpteeritud suhtlust püüda;

| 46. | hoiatab õiguskaitse erastamise eest internetiettevõtete ja interneti-teenuse osutajate poolt; |
| --- | --- |

46.

hoiatab õiguskaitse erastamise eest internetiettevõtete ja interneti-teenuse osutajate poolt;

| 47. | nõuab normide ja standardite täpsustamist, mida erasektori osalejad kasutavad oma süsteemide arendamiseks; |
| --- | --- |

47.

nõuab normide ja standardite täpsustamist, mida erasektori osalejad kasutavad oma süsteemide arendamiseks;

| 48. | tuletab meelde tehnoloogia kasutamise konteksti hindamise tähtsust, et täielikult mõista nende mõju inimõigustele; |
| --- | --- |

48.

tuletab meelde tehnoloogia kasutamise konteksti hindamise tähtsust, et täielikult mõista nende mõju inimõigustele;

| 49. | nõuab selgesõnaliselt vahendite edendamist, mis võimaldavad internetti anonüümselt ja/või pseudonüümselt kasutada, ning vaidlustab ühepoolse seisukoha, et sellised vahendid võimaldavad üksnes kuritegude sooritamist, mitte ei anna inimõiguslastele väljaspool ELi ja selle siseselt võimalusi tegutsemiseks; |
| --- | --- |

49.

nõuab selgesõnaliselt vahendite edendamist, mis võimaldavad internetti anonüümselt ja/või pseudonüümselt kasutada, ning vaidlustab ühepoolse seisukoha, et sellised vahendid võimaldavad üksnes kuritegude sooritamist, mitte ei anna inimõiguslastele väljaspool ELi ja selle siseselt võimalusi tegutsemiseks;

| 50. | nõuab tungivalt, et nõukogu, komisjon ja Euroopa välisteenistus töötaksid välja nutikad ja tõhusad poliitikameetmed kahesuguse kasutusega tehnoloogiate ekspordi reguleerimiseks, pöörates tähelepanu IKT toodete ja teenuste võimalikule kahjulikule eksportimisele, rahvusvahelisel tasandil mitmepoolsete ekspordikontrollikordade raames ja muudes rahvusvahelistes organites; |
| --- | --- |

50.

nõuab tungivalt, et nõukogu, komisjon ja Euroopa välisteenistus töötaksid välja nutikad ja tõhusad poliitikameetmed kahesuguse kasutusega tehnoloogiate ekspordi reguleerimiseks, pöörates tähelepanu IKT toodete ja teenuste võimalikule kahjulikule eksportimisele, rahvusvahelisel tasandil mitmepoolsete ekspordikontrollikordade raames ja muudes rahvusvahelistes organites;

| 51. | rõhutab, et mis tahes regulatiivsed muudatused, mille eesmärk on suurendada ekspordikontrolli tõhusust immateriaalse tehnoloogiasiirde korral, ei tohi takistada õiguspäraseid teadusuuringuid ning juurdepääsu teabele ja selle vahetust, ning et mis tahes võimalikel meetmetel, nagu ELi üldise ekspordiloa kasutamine kahesuguse kasutusega teadusuuringute puhul, ei tohiks olla jahutavat mõju üksikisikute ja VKEde tegevusele; |
| --- | --- |

51.

rõhutab, et mis tahes regulatiivsed muudatused, mille eesmärk on suurendada ekspordikontrolli tõhusust immateriaalse tehnoloogiasiirde korral, ei tohi takistada õiguspäraseid teadusuuringuid ning juurdepääsu teabele ja selle vahetust, ning et mis tahes võimalikel meetmetel, nagu ELi üldise ekspordiloa kasutamine kahesuguse kasutusega teadusuuringute puhul, ei tohiks olla jahutavat mõju üksikisikute ja VKEde tegevusele;

| 52. | palub liikmesriikidel tagada, et olemasolevad ja tulevased ekspordikontrollimeetmed ei piira seaduslike turbeuurijate tegevust ning et ekspordikontrolle kohaldatakse heas usus ja ainult selgelt määratletud tehnoloogia suhtes, mis on mõeldud massiliseks järelevalveks, tsenseerimiseks, segamiseks, infopüügiks või kodanike ja nende tegevuse jälgimiseks ja jälitamiseks (mobiil)telefonivõrkudes; |
| --- | --- |

52.

palub liikmesriikidel tagada, et olemasolevad ja tulevased ekspordikontrollimeetmed ei piira seaduslike turbeuurijate tegevust ning et ekspordikontrolle kohaldatakse heas usus ja ainult selgelt määratletud tehnoloogia suhtes, mis on mõeldud massiliseks järelevalveks, tsenseerimiseks, segamiseks, infopüügiks või kodanike ja nende tegevuse jälgimiseks ja jälitamiseks (mobiil)telefonivõrkudes;

| 53. | tuletab meelde, et mesh-based ad hoc juhtmevabad tehnoloogiad pakuvad suurt potentsiaali varuvõrgustikeks piirkondades, kus internet pole saadavad või on blokeeritud, ning saavad aidata inimõiguste edendamisel; |
| --- | --- |

53.

tuletab meelde, et mesh-based ad hoc juhtmevabad tehnoloogiad pakuvad suurt potentsiaali varuvõrgustikeks piirkondades, kus internet pole saadavad või on blokeeritud, ning saavad aidata inimõiguste edendamisel;

| 54. | palub komisjonil nimetada ametisse sõltumatu ekspertide rühm, kes suudab teostada inimõiguste mõjuhindamist olemasolevate ELi IKT standardite põhjal, eesmärgiga esitada soovitusi kohanduste kohta, mis suurendavad inimõiguste kaitset eelkõige juhul, kui süsteeme eksporditakse; |
| --- | --- |

54.

palub komisjonil nimetada ametisse sõltumatu ekspertide rühm, kes suudab teostada inimõiguste mõjuhindamist olemasolevate ELi IKT standardite põhjal, eesmärgiga esitada soovitusi kohanduste kohta, mis suurendavad inimõiguste kaitset eelkõige juhul, kui süsteeme eksporditakse;

| 55. | tunnistab, et tehnoloogiline areng on väljakutseks õigussüsteemide jaoks, mis peavad kohanema uute oludega; rõhutab, kui oluline on, et seadusandjad pööraks rohkem tähelepanu digitaalse majandusega seotud probleemidele; |
| --- | --- |

55.

tunnistab, et tehnoloogiline areng on väljakutseks õigussüsteemide jaoks, mis peavad kohanema uute oludega; rõhutab, kui oluline on, et seadusandjad pööraks rohkem tähelepanu digitaalse majandusega seotud probleemidele;

| 56. | palub komisjonil kaasata kolmandates riikides IKT valdkonda kodanikuühiskond ja sõltumatud eksperdid, sealhulgas turbeuurijad, et tagada ajakohastatud oskusteave, mis peaks tagama tulevikukindla poliitika kujundamise; |
| --- | --- |

56.

palub komisjonil kaasata kolmandates riikides IKT valdkonda kodanikuühiskond ja sõltumatud eksperdid, sealhulgas turbeuurijad, et tagada ajakohastatud oskusteave, mis peaks tagama tulevikukindla poliitika kujundamise;

| 57. | rõhutab vajadust vältida selliseid soovimatuid tagajärgi nagu piirangud ja jahutav mõju teadusuuringutele või muule heauskselt tehtavale teadus- ja arendustegevusele, teabevahetusele ja teabele juurdepääsule, turbeteadmiste arendamisele või tehnoloogia ekspordile, mis teenivad vajalike digitaalsete oskuste omandamise ja inimõiguste edendamise huve; |
| --- | --- |

57.

rõhutab vajadust vältida selliseid soovimatuid tagajärgi nagu piirangud ja jahutav mõju teadusuuringutele või muule heauskselt tehtavale teadus- ja arendustegevusele, teabevahetusele ja teabele juurdepääsule, turbeteadmiste arendamisele või tehnoloogia ekspordile, mis teenivad vajalike digitaalsete oskuste omandamise ja inimõiguste edendamise huve;

| 58. | on veendunud, et kõikjal maailmas nõuab valitsuste ja erasektori osalejate vaheline koostöö digitaalses valdkonnas selget kontrolli ja tasakaalu ning ei tohi viia demokraatliku ja kohtuliku järelevalve, sealhulgas Interneti Haldamise Foorumi kahjustamiseni; |
| --- | --- |

58.

on veendunud, et kõikjal maailmas nõuab valitsuste ja erasektori osalejate vaheline koostöö digitaalses valdkonnas selget kontrolli ja tasakaalu ning ei tohi viia demokraatliku ja kohtuliku järelevalve, sealhulgas Interneti Haldamise Foorumi kahjustamiseni;

| 59. | märgib, et vabatahtlikkus ei ole piisav, vaid vaja on siduvaid eeskirju, et sundida ettevõtjaid arvestama inimõiguste olukorraga riikides, enne kui nad oma tooteid sinna müüvad, ja koostama mõjuhinnangut selle kohta, milline on nende müüdava tehnoloogia mõju inimõiguste kaitsjatele ja valitsuse kritiseerijatele; |
| --- | --- |

59.

märgib, et vabatahtlikkus ei ole piisav, vaid vaja on siduvaid eeskirju, et sundida ettevõtjaid arvestama inimõiguste olukorraga riikides, enne kui nad oma tooteid sinna müüvad, ja koostama mõjuhinnangut selle kohta, milline on nende müüdava tehnoloogia mõju inimõiguste kaitsjatele ja valitsuse kritiseerijatele;

| 60. | leiab, et väga tundlike kaupade eksporti tuleb kontrollida enne, kui need EList välja liiguvad ja nõuete rikkumisel on vaja kohaldada sanktsioone; |
| --- | --- |

60.

leiab, et väga tundlike kaupade eksporti tuleb kontrollida enne, kui need EList välja liiguvad ja nõuete rikkumisel on vaja kohaldada sanktsioone;

| 61. | nõuab üksikisikutele krüpteerimise õiguse andmist ja krüpteerimise võimaldamiseks vajalike tingimuste loomist; on seisukohal, et kontroll peab jääma lõppkasutajale, kes vajab kontrolli asjakohaseks teostamiseks oskusi; |
| --- | --- |

61.

nõuab üksikisikutele krüpteerimise õiguse andmist ja krüpteerimise võimaldamiseks vajalike tingimuste loomist; on seisukohal, et kontroll peab jääma lõppkasutajale, kes vajab kontrolli asjakohaseks teostamiseks oskusi;

| 62. | nõuab otspunktkrüpteerimise standardite kehtestamist enesestmõistetavana kõigi sideteenuste puhul, et valitsustel, luureteenistustel ja järelevalvajatel oleks infosisu lugemine raskendatud; |
| --- | --- |

62.

nõuab otspunktkrüpteerimise standardite kehtestamist enesestmõistetavana kõigi sideteenuste puhul, et valitsustel, luureteenistustel ja järelevalvajatel oleks infosisu lugemine raskendatud;

| 63. | rõhutab riiklike luureteenistuste erilist vastutust usalduse loomisel ja nõuab massilise järelevalve lõpetamist; on seisukohal, et Euroopa kodanike järelevalvet oma- ja välismaiste luureteenistuste poolt tuleb käsitleda ja see tuleb lõpetada; |
| --- | --- |

63.

rõhutab riiklike luureteenistuste erilist vastutust usalduse loomisel ja nõuab massilise järelevalve lõpetamist; on seisukohal, et Euroopa kodanike järelevalvet oma- ja välismaiste luureteenistuste poolt tuleb käsitleda ja see tuleb lõpetada;

| 64. | on vastu sellele, et Euroopa jälgimistehnoloogiat ja tsenseerimisvahendeid müüakse ja levitatakse autoritaarsetele režiimidele, kus puuduvad õigusriigi põhimõtted; |
| --- | --- |

64.

on vastu sellele, et Euroopa jälgimistehnoloogiat ja tsenseerimisvahendeid müüakse ja levitatakse autoritaarsetele režiimidele, kus puuduvad õigusriigi põhimõtted;

| 65. | nõuab rikkumistest teatajate rahvusvahelise kaitse võimaluste suurendamist ja ergutab liikmesriikide võtma vastu seadusi rikkumisest teatajate kaitseks; |
| --- | --- |

65.

nõuab rikkumistest teatajate rahvusvahelise kaitse võimaluste suurendamist ja ergutab liikmesriikide võtma vastu seadusi rikkumisest teatajate kaitseks;

| 66. | nõuab ÜRO esindaja nimetamist digitaalsete vabaduste ja andmekaitse valdkonnas ning inimõiguste ülemvoliniku töövaldkonna laiendamist sel määral, et ka tehnoloogiat vaadeldakse inimõiguste aspektist; |
| --- | --- |

66.

nõuab ÜRO esindaja nimetamist digitaalsete vabaduste ja andmekaitse valdkonnas ning inimõiguste ülemvoliniku töövaldkonna laiendamist sel määral, et ka tehnoloogiat vaadeldakse inimõiguste aspektist;

| 67. | nõuab meetmete võtmist, et tagada aktivistide, ajakirjanike ja kodanike eraelu puutumatuse kaitse kõikjal maailmas ja võimalus interneti kaudu ühenduses olla; |
| --- | --- |

67.

nõuab meetmete võtmist, et tagada aktivistide, ajakirjanike ja kodanike eraelu puutumatuse kaitse kõikjal maailmas ja võimalus interneti kaudu ühenduses olla;

| 68. | rõhutab, et internetile juurdepääsu õigust tuleks tunnustada inimõigusena ja nõuab meetmete võtmist digitaalse lõhe kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

68.

rõhutab, et internetile juurdepääsu õigust tuleks tunnustada inimõigusena ja nõuab meetmete võtmist digitaalse lõhe kõrvaldamiseks;

| 69. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning Euroopa välisteenistusele. |
| --- | --- |

69.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning Euroopa välisteenistusele.

---

(1)  http://eeas.europa.eu/delegations/un_geneva/press_corner/focus/events/2012/20120625_en.htm.

(2)  http://eeas.europa.eu/delegations/documents/eu_human_rights_guidelines_on_freedom_of_expression_online_and_offline_en.pdf.

(3)  http://www.osce.org/fom/80723?download=true.

(4)  http://www.osce.org/fom/127656?download=true.

(5)  http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/N14/545/19/PDF/N1454519.pdf?OpenElement.

(6)  http://www.ohchr.org/EN/HRBodies/HRC/RegularSessions/Session27/Documents/A-HRC-27-37_en.doc.

(7)  http://website-pace.net/documents/19838/1085720/20150126-MassSurveillance-EN.pdf/df5aae25-6cfe-450a-92a6-e903af10b7a2.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0230.

(9)  http://www.ohchr.org/Documents/Publications/GuidingPrinciplesBusinessHR_EN.pdf?v=1392752313000/_/jcr:system/jcr:versionstorage/12/52/13/125213a0-e4bc-4a15-bb96-9930bb8fb6a1/1.3/jcr:frozennode

(10)  http://www.oecd.org/daf/inv/mne/48004323.pdf

(11)  http://www.oecd-ilibrary.org/docserver/download/2014091e.pdf?expires=1423160236&id=id&accname=ocid194994&checksum=D1FC664FBCEA28FC856AE63932715B3C

(12)  https://www.icann.org/en/system/files/files/annual-report-2013-en.pdf

(13)  COM(2014)0072.

(14)  http://netmundial.br/wp-content/uploads/2014/04/NETmundial-Multistakeholder-Document.pdf

(15)  ELT L 173, 12.6.2014, lk 79.

(16)  ELT L 173, 12.6.2014, lk 82.

(17)  COM(2014)0244.

(18)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0470.

(19)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0274.

(20)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0079.

(21)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0033.

(22)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0076.

(23)  http://www.europarl.europa.eu/document/activities/cont/201403/20140307ATT80674/20140307ATT80674EN.pdf.

---

| 22.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 316/51 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 316/51

---

P8_TA(2015)0289

ELi finantshuvide kaitse ja ühise põllumajanduspoliitika tulemustepõhiste kontrollimehhanismide väljatöötamine

Euroopa Parlamendi 8. septembri 2015. aasta resolutsioon Euroopa Liidu finantshuvide kaitse ja ühise põllumajanduspoliitika tulemustepõhiste kontrollimehhanismide väljatöötamise kohta (2014/2234(INI))

(2017/C 316/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja arvamust nr 1/2012 teatavate perioodi 2014–2020 ühise põllumajanduspoliitikaga seotud määruste ettepanekute kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja arvamust nr 1/2012 teatavate perioodi 2014–2020 ühise põllumajanduspoliitikaga seotud määruste ettepanekute kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja arvamust nr 2/2004 nn ühtse auditi mudeli kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja arvamust nr 2/2004 nn ühtse auditi mudeli kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 16/2013 „Kogemused ühtse auditi (single audit) rakendamisest ja komisjoni tuginemisest liikmesriikide auditeerimisasutuste poolt ühtekuuluvuse valdkonnas tehtud tööle“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 16/2013 „Kogemused ühtse auditi (single audit) rakendamisest ja komisjoni tuginemisest liikmesriikide auditeerimisasutuste poolt ühtekuuluvuse valdkonnas tehtud tööle“,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi 2013. aasta tegevusaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi 2013. aasta tegevusaruannet,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust (A8-0240/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust (A8-0240/2015),

| A. | arvestades, et kahe ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) reformidevooru tulemusel on eeskirjad muutunud mitmekesisemaks ja keerulisemaks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kahe ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) reformidevooru tulemusel on eeskirjad muutunud mitmekesisemaks ja keerulisemaks;

| B. | arvestades, et keerukamad eeskirjad suurendavad kohapeal tehtavate vigade arvu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et keerukamad eeskirjad suurendavad kohapeal tehtavate vigade arvu;

| C. | arvestades, et ÜPP eesmärgid tuleb täita ning ÜPP mõjusaks rakendamiseks tuleb tagada kõigi ELi institutsioonide ning riiklike ja piirkondlike asutuste vaheline vastastikune mõistmine ja usaldus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ÜPP eesmärgid tuleb täita ning ÜPP mõjusaks rakendamiseks tuleb tagada kõigi ELi institutsioonide ning riiklike ja piirkondlike asutuste vaheline vastastikune mõistmine ja usaldus;

| D. | arvestades, et ÜPP tulemuslikum ja tõhusam reformimine eeldab lihtsustamist ja bürokraatia vähendamist, et täita ÜPP eesmärgid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ÜPP tulemuslikum ja tõhusam reformimine eeldab lihtsustamist ja bürokraatia vähendamist, et täita ÜPP eesmärgid;

| E. | arvestades, et kontrollide ning sidusrühmade ja põllumajandustootjate nõustamise kulud on liikmesriikide tasandil praegu hinnanguliselt neli miljardit eurot aastas ning viimase ÜPP reformi elluviimise ja eelkõige keskkonnasäästlikumaks muutmise meetmete kehtestamise tõttu need kulud ning veamäärad tõenäoliselt kasvavad; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kontrollide ning sidusrühmade ja põllumajandustootjate nõustamise kulud on liikmesriikide tasandil praegu hinnanguliselt neli miljardit eurot aastas ning viimase ÜPP reformi elluviimise ja eelkõige keskkonnasäästlikumaks muutmise meetmete kehtestamise tõttu need kulud ning veamäärad tõenäoliselt kasvavad;

| F. | arvestades, et 2013. aasta reformi tulemusena on oluliselt muutunud andmed, mida põllumajandustootjad peavad taotluste ja põhjenduste juurde esitama, ning uute nõuetega võib esmases õppe- ja kohanemisetapis kaasneda suurem veamäär; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 2013. aasta reformi tulemusena on oluliselt muutunud andmed, mida põllumajandustootjad peavad taotluste ja põhjenduste juurde esitama, ning uute nõuetega võib esmases õppe- ja kohanemisetapis kaasneda suurem veamäär;

| G. | arvestades, et tähtis on mitte koormata ettevõtjaid ebaproportsionaalse arvu kontrollkäikudega; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et tähtis on mitte koormata ettevõtjaid ebaproportsionaalse arvu kontrollkäikudega;

| H. | arvestades, et ÜPP eesmärgid tuleb täita, tagades selle mõjusaks rakendamiseks kõigi ELi institutsioonide ning riiklike ja piirkondlike asutuste vahelise vastastikuse mõistmise ja usalduse; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ÜPP eesmärgid tuleb täita, tagades selle mõjusaks rakendamiseks kõigi ELi institutsioonide ning riiklike ja piirkondlike asutuste vahelise vastastikuse mõistmise ja usalduse;

| I. | arvestades, et põllumajandustootjaid stimuleeritakse pakkuma selliseid teenuseid nagu maastikuhooldus, põllumajandusmaa bioloogiline mitmekesisus ja kliima stabiilsus, kuigi neil ei ole turuväärtust, |
| --- | --- |

I.

arvestades, et põllumajandustootjaid stimuleeritakse pakkuma selliseid teenuseid nagu maastikuhooldus, põllumajandusmaa bioloogiline mitmekesisus ja kliima stabiilsus, kuigi neil ei ole turuväärtust,

| J. | arvestades, et praegu liikmesriikide tasandil teostatavate kontrollide ning sidusrühmade ja põllumajandustootjate nõustamise kulud võivad olla hinnanguliselt neli miljardit eurot, rõhutab vajadust viia miinimumini kontrollikulud ja sellega kaasnev bürokraatia; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et praegu liikmesriikide tasandil teostatavate kontrollide ning sidusrühmade ja põllumajandustootjate nõustamise kulud võivad olla hinnanguliselt neli miljardit eurot, rõhutab vajadust viia miinimumini kontrollikulud ja sellega kaasnev bürokraatia;

| K. | arvestades, et tulemuspõhine kontrollimine võib saada kasulikuks meetodiks, kuid lõplike abisaajate usalduse võitmiseks tuleb haldusasutustel tagada stabiilsus ja võimaldav lähenemisviis, tuletab siiski meelde, et ELi erisuguste ja eri suurusega põllumajandustootjate suhtes ei saa kohaldada ühesugust süsteemi; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et tulemuspõhine kontrollimine võib saada kasulikuks meetodiks, kuid lõplike abisaajate usalduse võitmiseks tuleb haldusasutustel tagada stabiilsus ja võimaldav lähenemisviis, tuletab siiski meelde, et ELi erisuguste ja eri suurusega põllumajandustootjate suhtes ei saa kohaldada ühesugust süsteemi;

| L. | arvestades, et viimase ÜPP reformiga kehtestatud keskkonnasäästlikumaks muutmise meetmete eesmärk on saavutada põllumajanduse suurem jätkusuutlikkus selliste vahendite abil nagu:






  — | lihtsustatum ja sihipärasem nõuetele vastavus; |
| --- | --- | --- |

L.

arvestades, et viimase ÜPP reformiga kehtestatud keskkonnasäästlikumaks muutmise meetmete eesmärk on saavutada põllumajanduse suurem jätkusuutlikkus selliste vahendite abil nagu:

—

lihtsustatum ja sihipärasem nõuetele vastavus;

| — | nn keskkonnasäästlikkuse otsetoetused ning maaelu arengus keskkonna ja kliimamuutuste seisukohalt kasulikud vabatahtlikud meetmed; |
| --- | --- |

—

nn keskkonnasäästlikkuse otsetoetused ning maaelu arengus keskkonna ja kliimamuutuste seisukohalt kasulikud vabatahtlikud meetmed;

| M. | arvestades, et põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi hinnangul (1) tuleb mõningatele makseasutustele väljastada 51 reservatsiooni; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi hinnangul (1) tuleb mõningatele makseasutustele väljastada 51 reservatsiooni;

| 1. | jagab Euroopa Kontrollikoja arvamust, et ühise põllumajanduspoliitika aastate 2014–2020 kulutuste aluseks olevad põhimõtted on jätkuvalt keerukad (2); tuletab siiski meelde, et ÜPP keerukus tuleneb Euroopa riikide põllumajanduse mitmekesisusest et ning lihtsustamine ei tohi tuua kaasa kehtestatud vahendite kasutamise lõpetamist; |
| --- | --- |

1.

jagab Euroopa Kontrollikoja arvamust, et ühise põllumajanduspoliitika aastate 2014–2020 kulutuste aluseks olevad põhimõtted on jätkuvalt keerukad (2); tuletab siiski meelde, et ÜPP keerukus tuleneb Euroopa riikide põllumajanduse mitmekesisusest et ning lihtsustamine ei tohi tuua kaasa kehtestatud vahendite kasutamise lõpetamist;

| 2. | veamäära vähendamiseks nõuab vähema bürokraatiaga ÜPPd ning vahendite kehtestamist, mis võimaldavad eristada vigu pettustest; |
| --- | --- |

2.

veamäära vähendamiseks nõuab vähema bürokraatiaga ÜPPd ning vahendite kehtestamist, mis võimaldavad eristada vigu pettustest;

| 3. | nõuab, et kontrollitulemuste rakendamisel ja võimalike sanktsioonide määramisel eristataks ettekavatsemata tegematajätmisi pettusejuhtudest, kuna tegevusetusega maksumaksjale enamasti rahalist kahju ei tekitata; |
| --- | --- |

3.

nõuab, et kontrollitulemuste rakendamisel ja võimalike sanktsioonide määramisel eristataks ettekavatsemata tegematajätmisi pettusejuhtudest, kuna tegevusetusega maksumaksjale enamasti rahalist kahju ei tekitata;

| 4. | nõuab vähema bürokraatiaga ÜPPd, mida saab selgelt rakendada ja tõlgendada, et vähendada veamäära ja võtta kasutusele sellised vahendid, mis võimaldavad eristada vigu ja pettusi ning samas tagada, et põllumajandustootjad suudaksid endiselt toota elutähtsaid toiduaineid, kuna see on poliitika põhiküsimus; on veendunud, et ÜPP keerukuse jätkuv vähendamine ja selle ühtlustamine on üks peamisi tegureid, mis aitab meelitada põllumajandusse uusi tulijaid ning ühtlasi hoida neid ja nende oskusi, et tagada tulevikus ELis jõudsalt arenev põllumajandussektor; ootab sellega seoses parema reguleerimise programmi raames tõhusamate meetmete võtmist; väljendab heameelt komisjoni otsuse üle pikendada ühe kuu võrra otsetoetuste taotluste esitamise tähtaega ja peab seda sammuks ÜPP veamäära vähendamise suunas; |
| --- | --- |

4.

nõuab vähema bürokraatiaga ÜPPd, mida saab selgelt rakendada ja tõlgendada, et vähendada veamäära ja võtta kasutusele sellised vahendid, mis võimaldavad eristada vigu ja pettusi ning samas tagada, et põllumajandustootjad suudaksid endiselt toota elutähtsaid toiduaineid, kuna see on poliitika põhiküsimus; on veendunud, et ÜPP keerukuse jätkuv vähendamine ja selle ühtlustamine on üks peamisi tegureid, mis aitab meelitada põllumajandusse uusi tulijaid ning ühtlasi hoida neid ja nende oskusi, et tagada tulevikus ELis jõudsalt arenev põllumajandussektor; ootab sellega seoses parema reguleerimise programmi raames tõhusamate meetmete võtmist; väljendab heameelt komisjoni otsuse üle pikendada ühe kuu võrra otsetoetuste taotluste esitamise tähtaega ja peab seda sammuks ÜPP veamäära vähendamise suunas;

| 5. | veamäära vähendamiseks nõuab tungivalt selgemate suuniste andmist nii liikmesriikide ametiasutustele kui ka põllumajandustootjatele; |
| --- | --- |

5.

veamäära vähendamiseks nõuab tungivalt selgemate suuniste andmist nii liikmesriikide ametiasutustele kui ka põllumajandustootjatele;

| 6. | toetab komisjoni ÜPP lihtsustamise algatust, milleks viivitamata selgitatakse välja kiiresti rakendatavad meetmed, sest see tuleb kasuks põllumajandustootjatele, makseasutustele, ELi institutsioonidele ja maksumaksjatele; nõuab ka tungivalt, et vahearuandes esitataks alusõigusaktide muutmise ettepanekud, mida saaks reformi huvides järgmisel rahastamisperioodil kaaluda; |
| --- | --- |

6.

toetab komisjoni ÜPP lihtsustamise algatust, milleks viivitamata selgitatakse välja kiiresti rakendatavad meetmed, sest see tuleb kasuks põllumajandustootjatele, makseasutustele, ELi institutsioonidele ja maksumaksjatele; nõuab ka tungivalt, et vahearuandes esitataks alusõigusaktide muutmise ettepanekud, mida saaks reformi huvides järgmisel rahastamisperioodil kaaluda;

| 7. | kardab, et kontrollikoja nimetatud ühise põllumajanduspoliitika otsemaksete kõige tõenäolisem veamäär aastatel 2014–2020 suureneb, seda peamiselt asjaolu tõttu, et uus nõuetelevastavuse raamistik ei ole veel kooskõlas antud poliitikavaldkonna asjatu keerukuse vähendamisega korraldusasutuste või abisaajate jaoks; |
| --- | --- |

7.

kardab, et kontrollikoja nimetatud ühise põllumajanduspoliitika otsemaksete kõige tõenäolisem veamäär aastatel 2014–2020 suureneb, seda peamiselt asjaolu tõttu, et uus nõuetelevastavuse raamistik ei ole veel kooskõlas antud poliitikavaldkonna asjatu keerukuse vähendamisega korraldusasutuste või abisaajate jaoks;

| 8. | tuletab meelde, et Euroopa Parlament ja kontrollikoda on sageli rõhutanud vajadust leida õige tasakaal väiksema halduskoormuse ja mõjusa finantskontrolli vahel; |
| --- | --- |

8.

tuletab meelde, et Euroopa Parlament ja kontrollikoda on sageli rõhutanud vajadust leida õige tasakaal väiksema halduskoormuse ja mõjusa finantskontrolli vahel;

| 9. | märgib, et ühise põllumajanduspoliitika kontrollide kulud küündivad juba praegu 4 miljardi euroni aastas ning puudutavad 50 miljonit tehingut ja põllumajandusvaldkonna eelarvet mahuga ligikaudu 58 miljardit eurot; |
| --- | --- |

9.

märgib, et ühise põllumajanduspoliitika kontrollide kulud küündivad juba praegu 4 miljardi euroni aastas ning puudutavad 50 miljonit tehingut ja põllumajandusvaldkonna eelarvet mahuga ligikaudu 58 miljardit eurot;

| 10. | on rahul asjaoluga, et komisjon peab esmatähtsaks uue ÜPP lihtsustamist ning et ta teeb ettepaneku vähendada esmajoones delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide hulka; |
| --- | --- |

10.

on rahul asjaoluga, et komisjon peab esmatähtsaks uue ÜPP lihtsustamist ning et ta teeb ettepaneku vähendada esmajoones delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide hulka;

| 11. | pooldab otsustavalt liikmesriikide, komisjoni ja kontrollikoja poolt põllumajanduses teostatavate kontrollide arvu suurendamise asemel nende kvaliteedi ja järjepidevuse tõstmist; |
| --- | --- |

11.

pooldab otsustavalt liikmesriikide, komisjoni ja kontrollikoja poolt põllumajanduses teostatavate kontrollide arvu suurendamise asemel nende kvaliteedi ja järjepidevuse tõstmist;

| 12. | rõhutab ka, et kontrollid tagavad selle, et ELi eelarves ÜPP vahendite rahastamiseks ettenähtud summad kulutatakse õigesti; |
| --- | --- |

12.

rõhutab ka, et kontrollid tagavad selle, et ELi eelarves ÜPP vahendite rahastamiseks ettenähtud summad kulutatakse õigesti;

| 13. | tuletab meelde, et ühtse auditikava eesmärk on kehtestada lõplikest abisaajatest Euroopa Liidu institutsioonideni ulatuv ühtne auditite ahel; |
| --- | --- |

13.

tuletab meelde, et ühtse auditikava eesmärk on kehtestada lõplikest abisaajatest Euroopa Liidu institutsioonideni ulatuv ühtne auditite ahel;

| 14. | peab kahetsusväärseks, et ühtne auditikava ei ole veel tulemuslik ning et liikmesriikide kehtestatud kontrollisüsteemid ei ole veel oma täielikku potentsiaali saavutanud; tuletab liikmesriikidele meelde nende kohustust viia läbi tulemuslikud esmatasandi kontrollid ning seejuures vähendada põllumajandustootjate koormust, samuti olemasolevaid võimalusi kontrollide paindlikuks korraldamiseks; |
| --- | --- |

14.

peab kahetsusväärseks, et ühtne auditikava ei ole veel tulemuslik ning et liikmesriikide kehtestatud kontrollisüsteemid ei ole veel oma täielikku potentsiaali saavutanud; tuletab liikmesriikidele meelde nende kohustust viia läbi tulemuslikud esmatasandi kontrollid ning seejuures vähendada põllumajandustootjate koormust, samuti olemasolevaid võimalusi kontrollide paindlikuks korraldamiseks;

| 15. | suunisena soovitab komisjonil ja liikmesriikidel leida võimalusi ÜPPga seotud kontrollide optimeerimiseks ja kombineerimiseks selliselt, et väljavalitud kasusaajad allutataks, kui vähegi võimalik, vaid ühele kontrollitsüklile aastas; |
| --- | --- |

15.

suunisena soovitab komisjonil ja liikmesriikidel leida võimalusi ÜPPga seotud kontrollide optimeerimiseks ja kombineerimiseks selliselt, et väljavalitud kasusaajad allutataks, kui vähegi võimalik, vaid ühele kontrollitsüklile aastas;

| 16. | rõhutab, et Euroopa Kontrollikoja eelarveaastat 2013 käsitleva aastaaruande kohaselt:






  a) | otsemaksete valdkonna kõige tõenäolisem veamäär oleks olnud 1,1 % madalam ja seega küllaltki lähedal olulisuse piirmäärale (2 %), kui riiklikud ametiasutused oleksid kasutanud neile kättesaadavat teavet nende vigade vähemalt osaliseks vältimiseks, avastamiseks ja parandamiseks (3); |
| --- | --- | --- |

16.

rõhutab, et Euroopa Kontrollikoja eelarveaastat 2013 käsitleva aastaaruande kohaselt:

a)

otsemaksete valdkonna kõige tõenäolisem veamäär oleks olnud 1,1 % madalam ja seega küllaltki lähedal olulisuse piirmäärale (2 %), kui riiklikud ametiasutused oleksid kasutanud neile kättesaadavat teavet nende vigade vähemalt osaliseks vältimiseks, avastamiseks ja parandamiseks (3);

| b) | kõige tõenäolisemat veamäära oleks maaelu arengu valdkonnas vähendatud 2 %-ni, kui riiklikud ametiasutused oleksid kasutanud kogu neile kättesaadavat teavet vigade vältimiseks, avastamiseks ja parandamiseks (4); |
| --- | --- |

b)

kõige tõenäolisemat veamäära oleks maaelu arengu valdkonnas vähendatud 2 %-ni, kui riiklikud ametiasutused oleksid kasutanud kogu neile kättesaadavat teavet vigade vältimiseks, avastamiseks ja parandamiseks (4);

| 17. | taunib asjaolu, et komisjon pidi ülespoole korrigeerima veamäärasid, mille edastasid 42 makseasutust 68st, kelle üldine jääkvigade määr oli üle 2 %, olgugi et peaaegu kõik otsetoetustega tegelevad makseasutused olid sertifitseerimisasutuste poolt akrediteeritud ja sertifitseeritud ning 82st makseasutuste koostatud kinnitavast avaldusest 79 kohta esitasid sertifitseerimisasutused 2013. aastal märkusteta arvamuse; |
| --- | --- |

17.

taunib asjaolu, et komisjon pidi ülespoole korrigeerima veamäärasid, mille edastasid 42 makseasutust 68st, kelle üldine jääkvigade määr oli üle 2 %, olgugi et peaaegu kõik otsetoetustega tegelevad makseasutused olid sertifitseerimisasutuste poolt akrediteeritud ja sertifitseeritud ning 82st makseasutuste koostatud kinnitavast avaldusest 79 kohta esitasid sertifitseerimisasutused 2013. aastal märkusteta arvamuse;

| 18. | ootab, et sertifitseerimisasutustele määrustega (EL, Euratom) nr 966/2012 ja (EL) nr 1306/2013 antud ülesannete tõttu paraneb liikmesriikide poolt edastatava ELi põllumajandusfondide haldamist käsitleva teabe usaldusväärsus; |
| --- | --- |

18.

ootab, et sertifitseerimisasutustele määrustega (EL, Euratom) nr 966/2012 ja (EL) nr 1306/2013 antud ülesannete tõttu paraneb liikmesriikide poolt edastatava ELi põllumajandusfondide haldamist käsitleva teabe usaldusväärsus;

| 19. | palub komisjonil muuta sertifitseerimisasutustele kehtestatud suuniseid, et statistiliste aruannete koostamist põhjalikumalt kontrollida; |
| --- | --- |

19.

palub komisjonil muuta sertifitseerimisasutustele kehtestatud suuniseid, et statistiliste aruannete koostamist põhjalikumalt kontrollida;

| 20. | kordab oma nõudmist, et komisjon koostaks ettepanekud selle kohta, kuidas karistada makseasutusi valede või ebakorrektsete aruannete esitamise eest, mis hõlmaksid kolme järgmist mõõdet: kontrollistatistika, makseasutuste kinnitused ja sertifitseerimisasutuste tehtud töö; nõuab, et komisjonile antaks õigus olulise väärkajastamise korral makseasutuse akrediteering tühistada; |
| --- | --- |

20.

kordab oma nõudmist, et komisjon koostaks ettepanekud selle kohta, kuidas karistada makseasutusi valede või ebakorrektsete aruannete esitamise eest, mis hõlmaksid kolme järgmist mõõdet: kontrollistatistika, makseasutuste kinnitused ja sertifitseerimisasutuste tehtud töö; nõuab, et komisjonile antaks õigus olulise väärkajastamise korral makseasutuse akrediteering tühistada;

| 21. | ootab, et komisjon kiiresti ja täielikult kasutaks ära ÜPP lihtsustamise protsessi, eriti seoses nõuetelevastavust ja keskkonnasõbralikumaks muutmist reguleerivate koormavate ja keerukate eeskirjadega, mis lõppkokkuvõttes mõjutavad kogu Euroopa põllumajandustootjaid; |
| --- | --- |

21.

ootab, et komisjon kiiresti ja täielikult kasutaks ära ÜPP lihtsustamise protsessi, eriti seoses nõuetelevastavust ja keskkonnasõbralikumaks muutmist reguleerivate koormavate ja keerukate eeskirjadega, mis lõppkokkuvõttes mõjutavad kogu Euroopa põllumajandustootjaid;

| 22. | toetab komisjoni algatust ÜPP lihtsustamiseks seeläbi, et viivitamata kaaluda meetmeid, mida saab kiiresti rakendada, sest see tuleb kasuks põllumajandustootjatele, makseasutustele, ELi institutsioonidele ja maksumaksjatele; nõuab ka tungivalt ettepanekute esitamist põhiõigusakti muutmiseks; kutsub komisjoni üles esitama konkreetseid ettepanekuid ÜPP lihtsustamiseks ja võtma sealjuures arvesse põllumajandussektori sidusrühmade tagasisidet; |
| --- | --- |

22.

toetab komisjoni algatust ÜPP lihtsustamiseks seeläbi, et viivitamata kaaluda meetmeid, mida saab kiiresti rakendada, sest see tuleb kasuks põllumajandustootjatele, makseasutustele, ELi institutsioonidele ja maksumaksjatele; nõuab ka tungivalt ettepanekute esitamist põhiõigusakti muutmiseks; kutsub komisjoni üles esitama konkreetseid ettepanekuid ÜPP lihtsustamiseks ja võtma sealjuures arvesse põllumajandussektori sidusrühmade tagasisidet;

| 23. | pooldab ühtse auditi tugevdamist ja rangemat rakendamist eri institutsioonide läbiviidavate kontrollitoimingute kooskõlastamise kaudu ning nõuab audititest tingitud halduskoormuse vähendamist, nii et mis tahes õigusnormide kohaselt ei kontrolliks põllumajandustootjaid ühe aasta jooksul vastutavad asutused mitme eraldi kontrollkäiguga või komisjon ja kontrollikoda ülemääraselt või mitmel korral, nii et kontrollkäikude arvu piiramine vähendaks põllumajandustootjate koormust; nõuab sertifitseerimisasutuste ja liikmesriikide muude asutuste auditeerimisülesannete ja kontrollide ühendamist; märgib, et nii liikmesriikide ametiasutuste kui ka komisjoni poolt ÜPP rakendamise suunistes põllumajandustootjatele antavad nõuanded on sageli vastuolus kontrollikoja hindamiskriteeriumidega, mille tagajärjeks on ebaproportsionaalsed ja ootamatud trahvid; |
| --- | --- |

23.

pooldab ühtse auditi tugevdamist ja rangemat rakendamist eri institutsioonide läbiviidavate kontrollitoimingute kooskõlastamise kaudu ning nõuab audititest tingitud halduskoormuse vähendamist, nii et mis tahes õigusnormide kohaselt ei kontrolliks põllumajandustootjaid ühe aasta jooksul vastutavad asutused mitme eraldi kontrollkäiguga või komisjon ja kontrollikoda ülemääraselt või mitmel korral, nii et kontrollkäikude arvu piiramine vähendaks põllumajandustootjate koormust; nõuab sertifitseerimisasutuste ja liikmesriikide muude asutuste auditeerimisülesannete ja kontrollide ühendamist; märgib, et nii liikmesriikide ametiasutuste kui ka komisjoni poolt ÜPP rakendamise suunistes põllumajandustootjatele antavad nõuanded on sageli vastuolus kontrollikoja hindamiskriteeriumidega, mille tagajärjeks on ebaproportsionaalsed ja ootamatud trahvid;

| 24. | toetab kontrollide puhul ühtset lähenemisviisi, mille kohaselt kõik ühes põllumajandusettevõttes nõutavad kontrollid viidaks läbi võimaluse korral ühel ajal, et vähendada nii kohalkäimiste arvu kui ka nendega kaasnevat raha- ja ajakulu ning ametiasutuste ja põllumajandustootjate koormust ja muuta kontrolliprotsess sujuvamaks; |
| --- | --- |

24.

toetab kontrollide puhul ühtset lähenemisviisi, mille kohaselt kõik ühes põllumajandusettevõttes nõutavad kontrollid viidaks läbi võimaluse korral ühel ajal, et vähendada nii kohalkäimiste arvu kui ka nendega kaasnevat raha- ja ajakulu ning ametiasutuste ja põllumajandustootjate koormust ja muuta kontrolliprotsess sujuvamaks;

| 25. | tuletab komisjonile meelde, et eeskirjade keerukusest tingitud tahtmatute vigade risk jääb lõppkokkuvõttes abisaajate kanda; nõuab selle käsituse toetamiseks mõistlikku, proportsionaalset ja tulemuslikku karistuspoliitikat, näiteks nii maksete kava kui ka nõuetelevastavuse osas tehtud sama vea puhul topeltkaristuste vältimist; |
| --- | --- |

25.

tuletab komisjonile meelde, et eeskirjade keerukusest tingitud tahtmatute vigade risk jääb lõppkokkuvõttes abisaajate kanda; nõuab selle käsituse toetamiseks mõistlikku, proportsionaalset ja tulemuslikku karistuspoliitikat, näiteks nii maksete kava kui ka nõuetelevastavuse osas tehtud sama vea puhul topeltkaristuste vältimist;

| 26. | on veendunud, et projektide sujuva rakendamise tagamiseks ei tohiks väiksemate ja/või tehniliste vigade tuvastamise korral makseid katkestada; |
| --- | --- |

26.

on veendunud, et projektide sujuva rakendamise tagamiseks ei tohiks väiksemate ja/või tehniliste vigade tuvastamise korral makseid katkestada;

| 27. | nõuab, et komisjon, liikmesriigid ja kontrollikoda arendaksid edasi riskipõhiseid auditistrateegiaid, mille puhul võetakse arvesse kõik asjakohased andmed, näiteks tehakse eelnevalt kindlaks poliitikavaldkonna parimad/halvimad nõuete täitjad; |
| --- | --- |

27.

nõuab, et komisjon, liikmesriigid ja kontrollikoda arendaksid edasi riskipõhiseid auditistrateegiaid, mille puhul võetakse arvesse kõik asjakohased andmed, näiteks tehakse eelnevalt kindlaks poliitikavaldkonna parimad/halvimad nõuete täitjad;

| 28. | rõhutab vajadust töötada välja kriteeriumid selle kindlaksmääramiseks, millised liikmesriigid on parimad või halvimad nõuete täitjad; |
| --- | --- |

28.

rõhutab vajadust töötada välja kriteeriumid selle kindlaksmääramiseks, millised liikmesriigid on parimad või halvimad nõuete täitjad;

| 29. | tuletab meelde, et sõltuvalt poliitikavaldkonnast võib väga erinevaid liikmesriike lugeda ELi fondide haldamise osas halvimate näitajatega liikmesriigiks; |
| --- | --- |

29.

tuletab meelde, et sõltuvalt poliitikavaldkonnast võib väga erinevaid liikmesriike lugeda ELi fondide haldamise osas halvimate näitajatega liikmesriigiks;

| 30. | rõhutab, et tulemuslikkuse määratlemine peaks kontrollide puhul tuginema kontrollnäitajatele ning eeskätt hõlmama liikmesriikide kontrollide ja haldussüsteemide kvaliteeti, st korraldus- ja sertifitseerimisasutuste tõhusust, järjepidevust ja usaldusväärsust; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et tulemuslikkuse määratlemine peaks kontrollide puhul tuginema kontrollnäitajatele ning eeskätt hõlmama liikmesriikide kontrollide ja haldussüsteemide kvaliteeti, st korraldus- ja sertifitseerimisasutuste tõhusust, järjepidevust ja usaldusväärsust;

| 31. | on seisukohal, et iga poliitikavaldkonna parimate näitajatega liikmesriike tuleks tasustada liidu kontrollide vähendamisega; |
| --- | --- |

31.

on seisukohal, et iga poliitikavaldkonna parimate näitajatega liikmesriike tuleks tasustada liidu kontrollide vähendamisega;

| 32. | on veendunud, et tulemuspõhiste kontrollimehhanismide väljatöötamine ja haldamine ei tohiks mingil juhul kahjustada ELis toiduga varustamise kindlust; |
| --- | --- |

32.

on veendunud, et tulemuspõhiste kontrollimehhanismide väljatöötamine ja haldamine ei tohiks mingil juhul kahjustada ELis toiduga varustamise kindlust;

| 33. | kutsub parimate tulemustega liikmesriike üles jagama oma kogemusi halvimate näitajatega liikmesriikidega; |
| --- | --- |

33.

kutsub parimate tulemustega liikmesriike üles jagama oma kogemusi halvimate näitajatega liikmesriikidega;

| 34. | palub komisjonil julgustada parimate tavade vahetamist, et tagada võimalikult sujuv kontrollimine ja põllumajandustootjate võimalikult vähene häirimine; |
| --- | --- |

34.

palub komisjonil julgustada parimate tavade vahetamist, et tagada võimalikult sujuv kontrollimine ja põllumajandustootjate võimalikult vähene häirimine;

| 35. | märgib, et määruse (EL) nr 1306/2013 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta) artikli 59 lõike 5 kohaselt „liikmesriigid tagavad kohapealsete kontrollide miinimumtaseme, mis on vajalik tõhusaks riskijuhtimiseks, ja vajaduse korral tõstavad seda taset. Liikmesriigid võivad kõnealust miinimumtaset alandada, kui haldus- ja kontrollisüsteemid toimivad nõuetekohaselt ning veamäärad jäävad vastuvõetavale tasemele“; |
| --- | --- |

35.

märgib, et määruse (EL) nr 1306/2013 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta) artikli 59 lõike 5 kohaselt „liikmesriigid tagavad kohapealsete kontrollide miinimumtaseme, mis on vajalik tõhusaks riskijuhtimiseks, ja vajaduse korral tõstavad seda taset. Liikmesriigid võivad kõnealust miinimumtaset alandada, kui haldus- ja kontrollisüsteemid toimivad nõuetekohaselt ning veamäärad jäävad vastuvõetavale tasemele“;

| 36. | palub komisjonil täpsemalt määratleda määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 59 lõikes 5 osutatud vastuvõetav tase ning algatada Euroopa Parlamendi ja Euroopa Kontrollikojaga selleteemaline dialoog; |
| --- | --- |

36.

palub komisjonil täpsemalt määratleda määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 59 lõikes 5 osutatud vastuvõetav tase ning algatada Euroopa Parlamendi ja Euroopa Kontrollikojaga selleteemaline dialoog;

| 37. | ergutab liikmesriike arendama edasi e-valitsuse algatusi, mille eesmärk keskpikas kuni pikaajalises perspektiivis on vähendada veamäära vigade vältimisega rakendamisetapis; palub komisjonil ja liikmesriikidel kinni pidada ühissätete määruse artikli 122 lõikes 3 toodud sihtkuupäevast, mille ajaks tuleb projektide rakendamisel, juhtimisel ja kontrollimisel üle minna e-ühtekuuluvusele; on veendunud, et igasuguste rikkumiste vältimiseks ja tõkestamiseks on tähtis andmete täielik läbipaistvus ja kättesaadavus; sellega seoses palub komisjonil muuta kõigilt abisaajatelt saadud dokumentide avaldamine kohustuslikuks; |
| --- | --- |

37.

ergutab liikmesriike arendama edasi e-valitsuse algatusi, mille eesmärk keskpikas kuni pikaajalises perspektiivis on vähendada veamäära vigade vältimisega rakendamisetapis; palub komisjonil ja liikmesriikidel kinni pidada ühissätete määruse artikli 122 lõikes 3 toodud sihtkuupäevast, mille ajaks tuleb projektide rakendamisel, juhtimisel ja kontrollimisel üle minna e-ühtekuuluvusele; on veendunud, et igasuguste rikkumiste vältimiseks ja tõkestamiseks on tähtis andmete täielik läbipaistvus ja kättesaadavus; sellega seoses palub komisjonil muuta kõigilt abisaajatelt saadud dokumentide avaldamine kohustuslikuks;

| 38. | on veendunud, et kõigile maapiirkondadele kiire lairibaühenduse tagamine koos teadlikkuse märkimisväärse suurendamise ja selle kasutama õpetamisega on oluline vahend, mis võimaldab kõigil põllumajandustootjatel ÜPPga seotud uusimatest taotluste ja nõuete esitamise süsteemidest kasu saada; |
| --- | --- |

38.

on veendunud, et kõigile maapiirkondadele kiire lairibaühenduse tagamine koos teadlikkuse märkimisväärse suurendamise ja selle kasutama õpetamisega on oluline vahend, mis võimaldab kõigil põllumajandustootjatel ÜPPga seotud uusimatest taotluste ja nõuete esitamise süsteemidest kasu saada;

| 39. | nõuab lisapingutusi, et vähendada taotlussüsteemide ja -vormide keerukust põllumajandustootjate jaoks, ning soovitab liikmesriikidel taotlusprotsessis vigade ennetamiseks kasutada rohkem e-valitsuse tehnoloogiat, mille jaoks peab abisaajatel olema juurdepääs lairibainternetile; soovitab komisjonil luua programm, mille abil aidata koolitada vanema põlvkonna põllumajandustootjaid; rõhutab ulatuslikke investeeringuid maapiirkondade lairibavõrkudesse ja kutsub liikmesriike üles püüdma muuta taotlusprotsessi digitaalseks; tuletab meelde, et e-valitsuse tehnoloogiate usaldusväärne rakendamine eeldab, et liikmesriigid sellise tehnoloogia välja töötaksid ning seda rahastaksid või kaasrahastaksid; |
| --- | --- |

39.

nõuab lisapingutusi, et vähendada taotlussüsteemide ja -vormide keerukust põllumajandustootjate jaoks, ning soovitab liikmesriikidel taotlusprotsessis vigade ennetamiseks kasutada rohkem e-valitsuse tehnoloogiat, mille jaoks peab abisaajatel olema juurdepääs lairibainternetile; soovitab komisjonil luua programm, mille abil aidata koolitada vanema põlvkonna põllumajandustootjaid; rõhutab ulatuslikke investeeringuid maapiirkondade lairibavõrkudesse ja kutsub liikmesriike üles püüdma muuta taotlusprotsessi digitaalseks; tuletab meelde, et e-valitsuse tehnoloogiate usaldusväärne rakendamine eeldab, et liikmesriigid sellise tehnoloogia välja töötaksid ning seda rahastaksid või kaasrahastaksid;

| 40. | palub liikmesriikidel ellu viia haldusasutuste ja põllumajandustootjate vahelise suhtluse digitaliseerimise programmid, et oleks võimalik kasutada ühtset ettevõtjafaili, mis hõlmaks põllukultuuride andmete integreeritud ja sünkroonset haldamist; on seisukohal, et selline lihtsustamine võimaldaks koondada ühte need elemendid, mida praegu hallatakse eraldi (külviplaan, individuaalne kindlustuskava ja turustusaasta päevik), kuna põllumajandustootjad esitaksid ühe deklaratsiooni, mida jagatakse seejärel haldusasutuste vahel ning mis tõhustaks asjaomaste asutuste läbiviidavaid kontrolle ja vähendaks seega maksevigade ohtu ja võimaldaks kontrolle ratsionaliseerida; |
| --- | --- |

40.

palub liikmesriikidel ellu viia haldusasutuste ja põllumajandustootjate vahelise suhtluse digitaliseerimise programmid, et oleks võimalik kasutada ühtset ettevõtjafaili, mis hõlmaks põllukultuuride andmete integreeritud ja sünkroonset haldamist; on seisukohal, et selline lihtsustamine võimaldaks koondada ühte need elemendid, mida praegu hallatakse eraldi (külviplaan, individuaalne kindlustuskava ja turustusaasta päevik), kuna põllumajandustootjad esitaksid ühe deklaratsiooni, mida jagatakse seejärel haldusasutuste vahel ning mis tõhustaks asjaomaste asutuste läbiviidavaid kontrolle ja vähendaks seega maksevigade ohtu ja võimaldaks kontrolle ratsionaliseerida;

| 41. | kutsub liikmesriike üles tagama, et uue ÜPP rakendamisega tegelevad riiklikud või piirkondlikud asutused suhtleksid ja teeksid omavahel tõhusalt koostööd, mis oleks kasulik poliitikat kohapeal rakendavatele põllumajandustootjatele; |
| --- | --- |

41.

kutsub liikmesriike üles tagama, et uue ÜPP rakendamisega tegelevad riiklikud või piirkondlikud asutused suhtleksid ja teeksid omavahel tõhusalt koostööd, mis oleks kasulik poliitikat kohapeal rakendavatele põllumajandustootjatele;

| 42. | leiab, et nii põllumajandustootmisel kui ka kontrollimisel on pikemas perspektiivis palju võimalusi saada kasu tööstuslike internetipõhiste lahenduste väljatöötamisest ja kasutuselevõtmisest, eriti seoses nii kasusaajatele kui ka makseasutustele mõeldud integreeritud lahendustega; eeldab, et sellel on soodne mõju kontrollide järjepidevusele, usaldusväärsusele ja kulutõhususele; nõuab tungivalt, et komisjon võtaks vastu ja viiks ellu sellealaseid katseprojekte; tuletab meelde, et kõnealune käsitus sõltub liikmesriikide tegevusest maapiirkondadele kiire lairibaühenduse tagamisel kogu ELis; |
| --- | --- |

42.

leiab, et nii põllumajandustootmisel kui ka kontrollimisel on pikemas perspektiivis palju võimalusi saada kasu tööstuslike internetipõhiste lahenduste väljatöötamisest ja kasutuselevõtmisest, eriti seoses nii kasusaajatele kui ka makseasutustele mõeldud integreeritud lahendustega; eeldab, et sellel on soodne mõju kontrollide järjepidevusele, usaldusväärsusele ja kulutõhususele; nõuab tungivalt, et komisjon võtaks vastu ja viiks ellu sellealaseid katseprojekte; tuletab meelde, et kõnealune käsitus sõltub liikmesriikide tegevusest maapiirkondadele kiire lairibaühenduse tagamisel kogu ELis;

| 43. | kutsub komisjoni üles tegema koostööd kõigi asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas kontrollikoja, liikmesriikide ja kasusaajate organisatsioonidega, pikaajalise strateegia koostamisel, mille eesmärk oleks leida mittepoliitilisi võimalusi, kuidas pärast tulevasi ÜPP reforme ja muudatusi alusaktides hoiduda veelgi tõstmast kasusaate ja kontrollijate koormust; |
| --- | --- |

43.

kutsub komisjoni üles tegema koostööd kõigi asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas kontrollikoja, liikmesriikide ja kasusaajate organisatsioonidega, pikaajalise strateegia koostamisel, mille eesmärk oleks leida mittepoliitilisi võimalusi, kuidas pärast tulevasi ÜPP reforme ja muudatusi alusaktides hoiduda veelgi tõstmast kasusaate ja kontrollijate koormust;

| 44. | palub, et komisjon, kui ta koostab määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 46 kohast seadusandlikku ettepanekut ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala kohta, järgiks maaelu arengu valdkonnas juba kehtivat kontrollitavuse põhimõtet; |
| --- | --- |

44.

palub, et komisjon, kui ta koostab määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 46 kohast seadusandlikku ettepanekut ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala kohta, järgiks maaelu arengu valdkonnas juba kehtivat kontrollitavuse põhimõtet;

| 45. | palub komisjonil tegeleda määruse (EL) nr 1306/2013 artiklis 59 nimetatud kontrollide miinimumtaseme alandamise küsimusega hindamisaruandes, millele osutatakse sama määruse artiklis 110 ühise põllumajanduspoliitika seire ja hindamise kohta; |
| --- | --- |

45.

palub komisjonil tegeleda määruse (EL) nr 1306/2013 artiklis 59 nimetatud kontrollide miinimumtaseme alandamise küsimusega hindamisaruandes, millele osutatakse sama määruse artiklis 110 ühise põllumajanduspoliitika seire ja hindamise kohta;

| 46. | palub komisjonil koostada teatis, milles käsitletakse võimalust juurutada tulemuspõhised juhtimissüsteemid kõigis ÜPP valdkondades, eriti maaelu arengusse investeerimisel, et algatada kõigi sidusrühmadega dialoog selle põhimõtte sisseviimiseks ELi õigusaktidesse; |
| --- | --- |

46.

palub komisjonil koostada teatis, milles käsitletakse võimalust juurutada tulemuspõhised juhtimissüsteemid kõigis ÜPP valdkondades, eriti maaelu arengusse investeerimisel, et algatada kõigi sidusrühmadega dialoog selle põhimõtte sisseviimiseks ELi õigusaktidesse;

| 47. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, Euroopa Ülemkogule ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

47.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, Euroopa Ülemkogule ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi 2013. aasta tegevusaruanne.

(2)  Euroopa Kontrollikoja arvamus nr 1/2012 teatavate perioodi 2014–2020 ühise põllumajanduspoliitikaga seotud määruste ettepanekute kohta.

(3)  Vt kontrollikoja 2013. aasta aruande punkti 3.8.

(4)  Vt kontrollikoja 2013. aasta aruande punkti 4.8.

---

| 22.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 316/57 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 316/57

---

P8_TA(2015)0290

Pereettevõtted Euroopas

Euroopa Parlamendi 8. septembri 2015. aasta resolutsioon pereettevõtete kohta Euroopas (2014/2210(INI))

(2017/C 316/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 17, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 17,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni poolt 2003. aastal kindlaks määratud kriteeriumeid väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKE) määratlemiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni poolt 2003. aastal kindlaks määratud kriteeriumeid väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKE) määratlemiseks,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni tegevuskava „Ettevõtlus 2020“ (COM(2012)0795), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni tegevuskava „Ettevõtlus 2020“ (COM(2012)0795),

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni eksperdirühma 2009. aasta aruannet „Ülevaade pereettevõtetega seotud probleemidest – teadusuuringud, poliitikameetmed ja läbiviidud uuringud“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni eksperdirühma 2009. aasta aruannet „Ülevaade pereettevõtetega seotud probleemidest – teadusuuringud, poliitikameetmed ja läbiviidud uuringud“,

| — | võttes arvesse oma 5. veebruari 2013. aasta resolutsiooni VKEde rahastamisvõimaluste parandamise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. veebruari 2013. aasta resolutsiooni VKEde rahastamisvõimaluste parandamise kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni Euroopa taasindustrialiseerimise kohta konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse edendamiseks (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni Euroopa taasindustrialiseerimise kohta konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse edendamiseks (2),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „Kõigepealt mõtle väikestele. Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act““ (COM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „Kõigepealt mõtle väikestele. Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act““ (COM(2008)0394),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ja naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A8-0223/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ja naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A8-0223/2015),

| A. | arvestades, et omand on Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 17 alusel kaitstud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et omand on Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 17 alusel kaitstud;

| B. | arvestades, et üldiselt on pereettevõtted aidanud oluliselt Euroopa majandust edendada ning nad on väga tähtsad majanduskasvu ja sotsiaalarengu, tööpuuduse ja eriti noorte tööpuuduse vähendamise ning inimkapitali investeerimise seisukohalt; arvestades, et pereettevõtete põlvkonnaülesus tugevdab majanduse stabiilsust; arvestades, et pereettevõtetel on tavaliselt väga suur osa piirkondade arengus seoses piirkonna tööhõive, teadmussiirde ja ülesehitusega; arvestades, et pereettevõtetele suunatud meetmed võivad soodustada ettevõtlust ja motiveerida Euroopa peresid oma pereettevõtteid asutama; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et üldiselt on pereettevõtted aidanud oluliselt Euroopa majandust edendada ning nad on väga tähtsad majanduskasvu ja sotsiaalarengu, tööpuuduse ja eriti noorte tööpuuduse vähendamise ning inimkapitali investeerimise seisukohalt; arvestades, et pereettevõtete põlvkonnaülesus tugevdab majanduse stabiilsust; arvestades, et pereettevõtetel on tavaliselt väga suur osa piirkondade arengus seoses piirkonna tööhõive, teadmussiirde ja ülesehitusega; arvestades, et pereettevõtetele suunatud meetmed võivad soodustada ettevõtlust ja motiveerida Euroopa peresid oma pereettevõtteid asutama;

| C. | arvestades, et vastavalt ettevõtte Ernst and Young 2014. aasta pereettevõtete aastaraamatule on 85 % kõigist Euroopa ettevõtetest pereettevõtted, mille arvele langeb 60 % erasektori töökohtadest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vastavalt ettevõtte Ernst and Young 2014. aasta pereettevõtete aastaraamatule on 85 % kõigist Euroopa ettevõtetest pereettevõtted, mille arvele langeb 60 % erasektori töökohtadest;

| D. | arvestades, et pereettevõtted on erineva suurusega, millest tulenevad nende mitmesugused raskused ja probleemid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et pereettevõtted on erineva suurusega, millest tulenevad nende mitmesugused raskused ja probleemid;

| E. | arvestades, et enamik pereettevõtteid on VKEd, kuid esineb nii väikseid, keskmise suurusega kui ka suuri, nii börsil noteeritud kui ka noteerimata ettevõtteid; arvestades, et pereettevõtete ja VKEde vahele tõmmatakse sageli võrdusmärk, arvestamata asjaolu, et pereettevõtete hulgas on ka väga suuri rahvusvahelisi korporatsioone; arvestades, et mõnedes ELi liikmesriikides langeb mõningate väheste pereettevõtete arvele suur osa kõigi ettevõtete kogukäibest ning nad aitavad seega oluliselt kaasa töökohtade säilitamisele ka kriiside ajal ning töökohtade ja majanduskasvu loomisele ja riigi majandusedule; arvestades, et paljud pereettevõtted, mis ei kuulu enam VKEde määratluse alla, aga samas ei ole kaugeltki suurkontsernid, ei saa enam kasutada teatud rahastamisvõimalusi ja mõningatest haldusnõuetest vabastamist; arvestades, et see tekitab paratamatult tarbetut bürokraatiat, mis on eriti keskmise suurusega pereettevõtetele suureks koormaks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et enamik pereettevõtteid on VKEd, kuid esineb nii väikseid, keskmise suurusega kui ka suuri, nii börsil noteeritud kui ka noteerimata ettevõtteid; arvestades, et pereettevõtete ja VKEde vahele tõmmatakse sageli võrdusmärk, arvestamata asjaolu, et pereettevõtete hulgas on ka väga suuri rahvusvahelisi korporatsioone; arvestades, et mõnedes ELi liikmesriikides langeb mõningate väheste pereettevõtete arvele suur osa kõigi ettevõtete kogukäibest ning nad aitavad seega oluliselt kaasa töökohtade säilitamisele ka kriiside ajal ning töökohtade ja majanduskasvu loomisele ja riigi majandusedule; arvestades, et paljud pereettevõtted, mis ei kuulu enam VKEde määratluse alla, aga samas ei ole kaugeltki suurkontsernid, ei saa enam kasutada teatud rahastamisvõimalusi ja mõningatest haldusnõuetest vabastamist; arvestades, et see tekitab paratamatult tarbetut bürokraatiat, mis on eriti keskmise suurusega pereettevõtetele suureks koormaks;

| F. | arvestades, et märkimisväärne osa pereettevõtetest tegutseb rohkem kui ühes riigis, mis tähendab, et pereettevõtte mudelil on piiriülene mõõde; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et märkimisväärne osa pereettevõtetest tegutseb rohkem kui ühes riigis, mis tähendab, et pereettevõtte mudelil on piiriülene mõõde;

| G. | arvestades, et otsesed maksud ja pärimist reguleerivad õigusaktid kuuluvad liikmesriikide pädevusse ning et mõningad liikmesriigid on võtnud meetmeid pereettevõtete toetamiseks ja nende murede leevendamiseks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et otsesed maksud ja pärimist reguleerivad õigusaktid kuuluvad liikmesriikide pädevusse ning et mõningad liikmesriigid on võtnud meetmeid pereettevõtete toetamiseks ja nende murede leevendamiseks;

| H. | arvestades, et pereettevõtteid peetakse ausateks ja oma äritegevuses teatavaid põhimõtteid järgivateks ning et nad ilmutavad kõrget sotsiaalset vastutust oma töötajate ja keskkonna suhtes, mis loob ka soodsad tingimused töö ja eraelu tasakaalustamiseks; arvestades, et pereettevõtted tagavad enamasti oskuste ja oskusteabe edasiandmise järgmistele põlvkondadele ning mõnel puhul on neil tähtis osa sotsiaalsete sidemete toimimises; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et pereettevõtteid peetakse ausateks ja oma äritegevuses teatavaid põhimõtteid järgivateks ning et nad ilmutavad kõrget sotsiaalset vastutust oma töötajate ja keskkonna suhtes, mis loob ka soodsad tingimused töö ja eraelu tasakaalustamiseks; arvestades, et pereettevõtted tagavad enamasti oskuste ja oskusteabe edasiandmise järgmistele põlvkondadele ning mõnel puhul on neil tähtis osa sotsiaalsete sidemete toimimises;

| I. | arvestades, et põllumajanduses on pereettevõtted kõige levinum ärimudel, mis aitab oluliselt vältida maapiirkondade tühjenemist, ning sageli pakuvad ainult nemad töövõimalusi Euroopa kõige mahajäänumates, eelkõige tööstuslikult vähem arenenud piirkondades; arvestades, et peretalud on edukuse etalonid, kuna reeglina rakendavad nad ökoloogiliselt ja sotsiaalselt jätkusuutliku ringmajanduse põhimõtet praktikas, ning sellistes oludes naised ettevõtete juhtidena edendavad lisaks ettevõtlikule mõtteviisile ka eriomaseid suhtlus- ja sotsiaalseid oskusi; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et põllumajanduses on pereettevõtted kõige levinum ärimudel, mis aitab oluliselt vältida maapiirkondade tühjenemist, ning sageli pakuvad ainult nemad töövõimalusi Euroopa kõige mahajäänumates, eelkõige tööstuslikult vähem arenenud piirkondades; arvestades, et peretalud on edukuse etalonid, kuna reeglina rakendavad nad ökoloogiliselt ja sotsiaalselt jätkusuutliku ringmajanduse põhimõtet praktikas, ning sellistes oludes naised ettevõtete juhtidena edendavad lisaks ettevõtlikule mõtteviisile ka eriomaseid suhtlus- ja sotsiaalseid oskusi;

| J. | arvestades, et pereettevõtetega tegelev komisjoni eksperdirühm lõpetas oma töö juba enam kui viis aastat tagasi ning sellest ajast saadik ei ole ELi tasandil käivitatud ühtegi uut üleeuroopalist algatust; arvestades, et liikmesriikide ja ELi tasandil ei piisa endiselt teadusuuringuid ja andmeid, mis võimaldaksid pereettevõtete erivajadustest ja struktuuridest aru saada; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et pereettevõtetega tegelev komisjoni eksperdirühm lõpetas oma töö juba enam kui viis aastat tagasi ning sellest ajast saadik ei ole ELi tasandil käivitatud ühtegi uut üleeuroopalist algatust; arvestades, et liikmesriikide ja ELi tasandil ei piisa endiselt teadusuuringuid ja andmeid, mis võimaldaksid pereettevõtete erivajadustest ja struktuuridest aru saada;

| K. | arvestades, et puudub õiguslikult siduv, konkreetne, lihtne ja ühtlustatud üleeuroopaline pereettevõtte määratlus; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et puudub õiguslikult siduv, konkreetne, lihtne ja ühtlustatud üleeuroopaline pereettevõtte määratlus;

| L. | arvestades, et määratluse puudumise tõttu ei saa koguda ELi liikmesriikides võrreldavaid andmeid, mille abil juhtida tähelepanu pereettevõtete eriolukorrale, vajadustele ja majanduslikule suutlikkusele; arvestades, et usaldusväärsete ja võrreldavate andmete puudumine võib takistada poliitiliste otsuste tegemist ja see võib tähendada, et pereettevõtete vajadusi ei rahuldata; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et määratluse puudumise tõttu ei saa koguda ELi liikmesriikides võrreldavaid andmeid, mille abil juhtida tähelepanu pereettevõtete eriolukorrale, vajadustele ja majanduslikule suutlikkusele; arvestades, et usaldusväärsete ja võrreldavate andmete puudumine võib takistada poliitiliste otsuste tegemist ja see võib tähendada, et pereettevõtete vajadusi ei rahuldata;

| M. | arvestades, et pereettevõtetel on lisaks nende majanduslikule tähtsusele ka oluline sotsiaalne roll; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et pereettevõtetel on lisaks nende majanduslikule tähtsusele ka oluline sotsiaalne roll;

| N. | arvestades, et mitte kõigis ELi 28 liikmesriigis ei ole huvirühmade ühendusi või muid organisatsioone, kes tegeleksid konkreetselt pereettevõtete vajadustega; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et mitte kõigis ELi 28 liikmesriigis ei ole huvirühmade ühendusi või muid organisatsioone, kes tegeleksid konkreetselt pereettevõtete vajadustega;

| O. | arvestades, et ELi tasandi tegevust ettevõtluse ja idufirmade stimuleerimiseks tuleks intensiivistada ning pöörata rohkem tähelepanu pereettevõtete pikaajalist püsimajäämist hõlbustavatele ja stimuleerivatele meetmetele; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ELi tasandi tegevust ettevõtluse ja idufirmade stimuleerimiseks tuleks intensiivistada ning pöörata rohkem tähelepanu pereettevõtete pikaajalist püsimajäämist hõlbustavatele ja stimuleerivatele meetmetele;

| P. | arvestades, et pereettevõtte ärimudel on ELi liikmesriikides ebaühtlaselt levinud; arvestades, et märkimisväärsel osal Euroopa pereettevõtetest on piiriülene mõõde ja nad tegutsevad mitmes liikmesriigis; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et pereettevõtte ärimudel on ELi liikmesriikides ebaühtlaselt levinud; arvestades, et märkimisväärsel osal Euroopa pereettevõtetest on piiriülene mõõde ja nad tegutsevad mitmes liikmesriigis;

| Q. | arvestades, et naiste tunnitasu on ELis keskmiselt 16 % väiksem kui meeste oma ning kõrgematel ja juhtivatel kohtadel napib naisi, ning arvestades, et meeste ja naiste suhtes kohaldatakse erinevaid töötavasid ja töötasusüsteeme, mistõttu naistel on raskem olla majanduslikult sõltumatu, tööturul täiel määral osaleda ning tööd ja eraelu tasakaalustada; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et naiste tunnitasu on ELis keskmiselt 16 % väiksem kui meeste oma ning kõrgematel ja juhtivatel kohtadel napib naisi, ning arvestades, et meeste ja naiste suhtes kohaldatakse erinevaid töötavasid ja töötasusüsteeme, mistõttu naistel on raskem olla majanduslikult sõltumatu, tööturul täiel määral osaleda ning tööd ja eraelu tasakaalustada;

| R. | arvestades, et naistel on sageli nähtamatu või variisiku roll ning neid ei tunnustata nende ametikohal ja palgas asjakohaselt, mis mõjutab tõsiselt sotsiaalkindlustusmakseid, pensione ja sotsiaaltoetusi, ja ka naiste oskusi ei tunnustata, nagu näitavad soolist palga- ja pensionilõhet iseloomustavad andmed (3); |
| --- | --- |

R.

arvestades, et naistel on sageli nähtamatu või variisiku roll ning neid ei tunnustata nende ametikohal ja palgas asjakohaselt, mis mõjutab tõsiselt sotsiaalkindlustusmakseid, pensione ja sotsiaaltoetusi, ja ka naiste oskusi ei tunnustata, nagu näitavad soolist palga- ja pensionilõhet iseloomustavad andmed (3);

Majanduslik tähtsus

| 1. | rõhutab, et pereettevõtted kalduvad näitama üles suurt sotsiaalset vastutust oma töötajate suhtes ning ressursse aktiivselt ja vastutustundlikult majandama, lähtuvad üldjuhul ettevõtte majandusliku tuleviku küsimuses püsiva mõjuga ja pikaajalistest kaalutlustest (toimivad vastutustundliku ettevõtjana) ning annavad seeläbi palju oma kogukondadele, aitavad oluliselt kaasa Euroopa konkurentsivõime suurendamisele ning loovad ja säilitavad kvaliteetseid töökohti; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et pereettevõtted kalduvad näitama üles suurt sotsiaalset vastutust oma töötajate suhtes ning ressursse aktiivselt ja vastutustundlikult majandama, lähtuvad üldjuhul ettevõtte majandusliku tuleviku küsimuses püsiva mõjuga ja pikaajalistest kaalutlustest (toimivad vastutustundliku ettevõtjana) ning annavad seeläbi palju oma kogukondadele, aitavad oluliselt kaasa Euroopa konkurentsivõime suurendamisele ning loovad ja säilitavad kvaliteetseid töökohti;

| 2. | rõhutab, et pereettevõtted on oma tekkeloo tõttu konkreetse asukohaga tugevalt seotud ja seepärast loovad ja säilitavad töökohti ka maapiirkondades ja vähem soodsates piirkondades, aidates nii pidurdada elanikkonna vananemist ja rahvastikukadu, mis kahjustab paljusid Euroopa Liidu piirkondi; kutsub seepärast komisjoni ja liikmesriike üles tagama vajaliku kulutõhusa taristu, et kindlustada selliste ettevõtete, eelkõige idufirmade ja mikroettevõtete konkurentsivõime, uuenemine, kasv ja jätkusuutlikkus ning hõlbustada valdkonna- ja piiriülest koostööd, mis aitab neil kasvada ja rahvusvaheliseks muutuda; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et pereettevõtted on oma tekkeloo tõttu konkreetse asukohaga tugevalt seotud ja seepärast loovad ja säilitavad töökohti ka maapiirkondades ja vähem soodsates piirkondades, aidates nii pidurdada elanikkonna vananemist ja rahvastikukadu, mis kahjustab paljusid Euroopa Liidu piirkondi; kutsub seepärast komisjoni ja liikmesriike üles tagama vajaliku kulutõhusa taristu, et kindlustada selliste ettevõtete, eelkõige idufirmade ja mikroettevõtete konkurentsivõime, uuenemine, kasv ja jätkusuutlikkus ning hõlbustada valdkonna- ja piiriülest koostööd, mis aitab neil kasvada ja rahvusvaheliseks muutuda;

| 3. | tunnistab, et pereettevõtted loovad erasektoris kõige rohkem töökohti ning järelikult see, mis soodustab pereettevõtete sektori järjepidevust, elavdamist ja kasvu, on soodne ka Euroopa majanduse järjepidevuse, elavdamise ja kasvu seisukohalt; |
| --- | --- |

3.

tunnistab, et pereettevõtted loovad erasektoris kõige rohkem töökohti ning järelikult see, mis soodustab pereettevõtete sektori järjepidevust, elavdamist ja kasvu, on soodne ka Euroopa majanduse järjepidevuse, elavdamise ja kasvu seisukohalt;

| 4. | sedastab, et eeskätt ülimalt spetsialiseerunud pereettevõtted, kes on tarnijateks ja novaatoriteks suurematele ettevõtetele, täidavad olulist rolli ning annavad oma pikaajalise ja põlvkondadeülese majandustegevusega varustatavatele ettevõtetele materiaalse kindluse ja soodustavad sellega oluliselt majanduskasvu; |
| --- | --- |

4.

sedastab, et eeskätt ülimalt spetsialiseerunud pereettevõtted, kes on tarnijateks ja novaatoriteks suurematele ettevõtetele, täidavad olulist rolli ning annavad oma pikaajalise ja põlvkondadeülese majandustegevusega varustatavatele ettevõtetele materiaalse kindluse ja soodustavad sellega oluliselt majanduskasvu;

| 5. | tuletab komisjonile meelde, et valdav osa pereettevõtetest on VKEd (4) ning seetõttu on äärmiselt oluline kohaldada põhimõtet „kõigepealt mõtle väikestele“, et viia ELi õigusaktid paremini vastavusse nende ettevõtete tegeliku olukorra ja vajadustega ning võimaldada neil saada kasu rahastamisprogrammidest ja bürokraatia vähendamisest; |
| --- | --- |

5.

tuletab komisjonile meelde, et valdav osa pereettevõtetest on VKEd (4) ning seetõttu on äärmiselt oluline kohaldada põhimõtet „kõigepealt mõtle väikestele“, et viia ELi õigusaktid paremini vastavusse nende ettevõtete tegeliku olukorra ja vajadustega ning võimaldada neil saada kasu rahastamisprogrammidest ja bürokraatia vähendamisest;

| 6. | märgib, et pereettevõtetel võib olla oluline roll vähemuste ja alaesindatud elanikerühmade julgustamisel kohalikus majandustegevuses osalema; |
| --- | --- |

6.

märgib, et pereettevõtetel võib olla oluline roll vähemuste ja alaesindatud elanikerühmade julgustamisel kohalikus majandustegevuses osalema;

| 7. | juhib tähelepanu asjaolule, et suurem pereliikmete vaheline usaldus muudab pereettevõtted väga paindlikeks ja suutelisteks kiiresti kohanema sotsiaal-majandusliku keskkonna muutustega; samal ajal võimaldab pikaajaline tegutsemine nišiturgudel pereettevõtetel silma paista uute võimaluste leidmisel ja innovatsiooni valdkonnas; |
| --- | --- |

7.

juhib tähelepanu asjaolule, et suurem pereliikmete vaheline usaldus muudab pereettevõtted väga paindlikeks ja suutelisteks kiiresti kohanema sotsiaal-majandusliku keskkonna muutustega; samal ajal võimaldab pikaajaline tegutsemine nišiturgudel pereettevõtetel silma paista uute võimaluste leidmisel ja innovatsiooni valdkonnas;

Rahastamine

| 8. | täheldab, et pereettevõtetel on sageli oluliselt suurem omavahendite osakaal kui nendel ettevõtetel, mis ei kuulu pereettevõtete hulka, ning et see suur omavahendite osakaal soodustab ettevõtete ja kogu majanduse stabiilsust ning annab ühtlasi tegevusvabaduse ettevõttesse uute investeeringute tegemiseks, mistõttu seda ei tohiks piirata; |
| --- | --- |

8.

täheldab, et pereettevõtetel on sageli oluliselt suurem omavahendite osakaal kui nendel ettevõtetel, mis ei kuulu pereettevõtete hulka, ning et see suur omavahendite osakaal soodustab ettevõtete ja kogu majanduse stabiilsust ning annab ühtlasi tegevusvabaduse ettevõttesse uute investeeringute tegemiseks, mistõttu seda ei tohiks piirata;

| 9. | eeltoodut arvestades kutsub liikmesriike üles tagama, et riiklikud regulatsioonid pärandi ja kingituste, võlgade ja omakapitali ning äriühingute maksustamise kohta pereettevõtete jaoks nii olulist omakapitali kaudu rahastamist pigem toetaksid kui diskrimineeriksid; tuletab meelde, et otsesed maksud ja pärandamist käsitlevad õigusaktid kuuluvad liikmesriikide pädevusse; kutsub sellega seoses liikmesriike üles uurima laenu teel rahastamise sooduskohtlemist oma maksusüsteemides, hinnates selle mõju ettevõtete rahastamise struktuurile ja investeeringute tasemele, ning tagama omakapitali kaudu rahastamisele laenu teel rahastamisega võrdväärne kohtlemine, et mitte takistada pereettevõtetes omandiõiguse üleminekut ja pikaajalisi arenguväljavaateid; palub komisjonil ja liikmesriikidel ausa konkurentsi põhimõttest lähtudes uurida igasugust omakapitali kaudu rahastamise diskrimineerimist maksustamisel; |
| --- | --- |

9.

eeltoodut arvestades kutsub liikmesriike üles tagama, et riiklikud regulatsioonid pärandi ja kingituste, võlgade ja omakapitali ning äriühingute maksustamise kohta pereettevõtete jaoks nii olulist omakapitali kaudu rahastamist pigem toetaksid kui diskrimineeriksid; tuletab meelde, et otsesed maksud ja pärandamist käsitlevad õigusaktid kuuluvad liikmesriikide pädevusse; kutsub sellega seoses liikmesriike üles uurima laenu teel rahastamise sooduskohtlemist oma maksusüsteemides, hinnates selle mõju ettevõtete rahastamise struktuurile ja investeeringute tasemele, ning tagama omakapitali kaudu rahastamisele laenu teel rahastamisega võrdväärne kohtlemine, et mitte takistada pereettevõtetes omandiõiguse üleminekut ja pikaajalisi arenguväljavaateid; palub komisjonil ja liikmesriikidel ausa konkurentsi põhimõttest lähtudes uurida igasugust omakapitali kaudu rahastamise diskrimineerimist maksustamisel;

| 10. | rõhutab, et ettevõtetele pikaajalise rahastamiskindluse tagamine on muutunud keskseks konkurentsiteguriks; toonitab sellega seoses rahvusvaheliselt stabiilsete finantsturustruktuuride tähtsust; palub komisjonil tagada, et ta finantsturgude reguleerimisel ei tekitaks ettevõtetele tarbetut koormust; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et ettevõtetele pikaajalise rahastamiskindluse tagamine on muutunud keskseks konkurentsiteguriks; toonitab sellega seoses rahvusvaheliselt stabiilsete finantsturustruktuuride tähtsust; palub komisjonil tagada, et ta finantsturgude reguleerimisel ei tekitaks ettevõtetele tarbetut koormust;

| 11. | palub komisjonil kaaluda kõigist VKEdele ja/või ettevõtjatele mõeldud olemasolevatest abivahenditest, eelkõige COSME programmist kasusaajate ringi laiendamist keskmise suurusega pereettevõtetele; |
| --- | --- |

11.

palub komisjonil kaaluda kõigist VKEdele ja/või ettevõtjatele mõeldud olemasolevatest abivahenditest, eelkõige COSME programmist kasusaajate ringi laiendamist keskmise suurusega pereettevõtetele;

| 12. | toonitab, et finantskriisi ja ebasoodsa majandustsükli tõttu on pereettevõtete paljud tegevusvaldkonnad alarahastatud ning et on oluline, et pereettevõtetel oleks avatud ja lihtne juurdepääs alternatiivsetele rahastamisallikatele; |
| --- | --- |

12.

toonitab, et finantskriisi ja ebasoodsa majandustsükli tõttu on pereettevõtete paljud tegevusvaldkonnad alarahastatud ning et on oluline, et pereettevõtetel oleks avatud ja lihtne juurdepääs alternatiivsetele rahastamisallikatele;

| 13. | märgib sellega seoses, kui tähtis on soodustada alternatiivseid pereettevõtetele laenu andmise vorme, nt krediidiühistuid; |
| --- | --- |

13.

märgib sellega seoses, kui tähtis on soodustada alternatiivseid pereettevõtetele laenu andmise vorme, nt krediidiühistuid;

Probleemid

| 14. | märgib, et 35 % ettevõtetest, kes ei investeeri välisturgudele, ei tee seda sellepärast, et nad ei tunne välisturgusid ega oma rahvusvaheliseks muutumise kogemusi; kutsub seepärast komisjoni ja liikmesriike üles jagama eelkõige väiksematele pereettevõtetele VKEde rahvusvahelistumise portaali ja Euroopa klastrite koostööplatvormi (ECCP) kaudu teavet äritegevuse rahvusvaheliseks muutmise võimaluste kohta ning tagama neile paremad võimalused kogemuste ja parimate tavade vahetamiseks, muu hulgas võimalused jõuda rahvusvahelisele tasandile interneti kaudu; ühtlasi kutsub liikmesriike üles pakkuma ettevõtetele, kes kavandavad rahvusvahelisi investeeringuid, tugiteenuseid näiteks teabe jagamise või ka ekspordikrediidi garantiide näol, kõrvaldama kaubandustõkked ning edendama ettevõtlust ja pereettevõtluskultuuri käsitlevat erikoolitust; |
| --- | --- |

14.

märgib, et 35 % ettevõtetest, kes ei investeeri välisturgudele, ei tee seda sellepärast, et nad ei tunne välisturgusid ega oma rahvusvaheliseks muutumise kogemusi; kutsub seepärast komisjoni ja liikmesriike üles jagama eelkõige väiksematele pereettevõtetele VKEde rahvusvahelistumise portaali ja Euroopa klastrite koostööplatvormi (ECCP) kaudu teavet äritegevuse rahvusvaheliseks muutmise võimaluste kohta ning tagama neile paremad võimalused kogemuste ja parimate tavade vahetamiseks, muu hulgas võimalused jõuda rahvusvahelisele tasandile interneti kaudu; ühtlasi kutsub liikmesriike üles pakkuma ettevõtetele, kes kavandavad rahvusvahelisi investeeringuid, tugiteenuseid näiteks teabe jagamise või ka ekspordikrediidi garantiide näol, kõrvaldama kaubandustõkked ning edendama ettevõtlust ja pereettevõtluskultuuri käsitlevat erikoolitust;

| 15. | märgib, et pereettevõtete ulatuslikum rahvusvaheliseks muutumine pakub rohkem võimalusi majanduskasvuks ja arvukamate töökohtade loomiseks; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles andma väikestele pereettevõtetele abi, mis võimaldaks neil digitaaltaristut paremini ära kasutada; |
| --- | --- |

15.

märgib, et pereettevõtete ulatuslikum rahvusvaheliseks muutumine pakub rohkem võimalusi majanduskasvuks ja arvukamate töökohtade loomiseks; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles andma väikestele pereettevõtetele abi, mis võimaldaks neil digitaaltaristut paremini ära kasutada;

| 16. | nendib, et maksu-, õigus- ja halduskeskkonna, milles pereettevõtted (ja omanike juhitud ettevõtted) tegutsevad, kujundab äriühingu- ja eraõiguse koosmõju; |
| --- | --- |

16.

nendib, et maksu-, õigus- ja halduskeskkonna, milles pereettevõtted (ja omanike juhitud ettevõtted) tegutsevad, kujundab äriühingu- ja eraõiguse koosmõju;

| 17. | märgib, et 87 % pereettevõtjatest on veendunud, et üks edu põhitegureid on kontrolli säilitamine ettevõtte üle (5); märgib, et komisjoni tegevuskava „Ettevõtlus 2020“ (6) kohaselt on pereettevõtete suurim võimalik probleem ettevõtte omandiõiguse ja juhtimise üleminek ühelt põlvkonnalt teisele; |
| --- | --- |

17.

märgib, et 87 % pereettevõtjatest on veendunud, et üks edu põhitegureid on kontrolli säilitamine ettevõtte üle (5); märgib, et komisjoni tegevuskava „Ettevõtlus 2020“ (6) kohaselt on pereettevõtete suurim võimalik probleem ettevõtte omandiõiguse ja juhtimise üleminek ühelt põlvkonnalt teisele;

| 18. | märgib, et väikeste ja keskmise suurusega pereettevõtete pidev probleem on vajadus teha uuendusi ning värvata õigeid oskusi ja võimekusi; kutsub seepärast komisjoni ja liikmesriike üles looma väiksematele pereettevõtetele stiimuleid laienemisega seotud riskide võtmiseks, töötajate koolitamiseks ja väljastpoolt teadmiste hankimiseks; |
| --- | --- |

18.

märgib, et väikeste ja keskmise suurusega pereettevõtete pidev probleem on vajadus teha uuendusi ning värvata õigeid oskusi ja võimekusi; kutsub seepärast komisjoni ja liikmesriike üles looma väiksematele pereettevõtetele stiimuleid laienemisega seotud riskide võtmiseks, töötajate koolitamiseks ja väljastpoolt teadmiste hankimiseks;

| 19. | kutsub liikmesriike üles lihtsustama oma haldustoiminguid ja maksusüsteeme, võttes eelkõige arvesse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ja pereettevõtete konkreetseid probleeme; |
| --- | --- |

19.

kutsub liikmesriike üles lihtsustama oma haldustoiminguid ja maksusüsteeme, võttes eelkõige arvesse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ja pereettevõtete konkreetseid probleeme;

| 20. | nõuab tungivalt komisjonilt ja liikmesriikidelt meetmeid digitaalse ettevõtluse ja digitaalsete oskuste arendamiseks, et pereettevõtted saaksid digitaaltehnoloogiatest võimalikult palju kasu; |
| --- | --- |

20.

nõuab tungivalt komisjonilt ja liikmesriikidelt meetmeid digitaalse ettevõtluse ja digitaalsete oskuste arendamiseks, et pereettevõtted saaksid digitaaltehnoloogiatest võimalikult palju kasu;

| 21. | kutsub seepärast liikmesriike üles parandama pereettevõtete omandiõiguse ülemineku õigusraamistiku ning looma selle tarvis eraldi rahastamisvahendid, mille abil vältida likviidsusprobleeme, et tagada pereettevõtete püsimajäämine ja ära hoida nende sundmüüki; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama pereettevõtetele suunatud erikoolitust ettevõtete üleandmise, juhtimisstruktuuride ning omandi- ja innovatsioonistrateegiate vallas eelkõige riikides, kus pereettevõtlus ei ole ajaloolistel põhjustel eriti levinud, kuna selline koolitus soodustaks nende pikaajalist edukust, eriti ettevõtete üleandmise mõttes; |
| --- | --- |

21.

kutsub seepärast liikmesriike üles parandama pereettevõtete omandiõiguse ülemineku õigusraamistiku ning looma selle tarvis eraldi rahastamisvahendid, mille abil vältida likviidsusprobleeme, et tagada pereettevõtete püsimajäämine ja ära hoida nende sundmüüki; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama pereettevõtetele suunatud erikoolitust ettevõtete üleandmise, juhtimisstruktuuride ning omandi- ja innovatsioonistrateegiate vallas eelkõige riikides, kus pereettevõtlus ei ole ajaloolistel põhjustel eriti levinud, kuna selline koolitus soodustaks nende pikaajalist edukust, eriti ettevõtete üleandmise mõttes;

| 22. | toonitab selle vajalikkust, et pereettevõtetel oleks otsene side koolitustegevustega, mis tagaks neile katkematu teabe hea ärijuhtimise uusimatest tavadest; sellega seoses rõhutab, et pereettevõtted annavad suure panuse kutseharidusreformide õnnestumisse ja praktikakohtade arvu suurendamisse; märgib, et hästi toimiv kutseharidussüsteem võiks pikemas plaanis leevendada kvalifitseeritud tööjõu puudust ja noorte tööpuudust; juhib tähelepanu sellele, et komisjon ja liikmesriigid peaksid edendama parimate tavade vahetamist selle kohta, kuidas kutseharidussüsteemi kaudu luua pereettevõtetele võimalikult hea keskkond praktikavõimalustesse investeerimiseks; |
| --- | --- |

22.

toonitab selle vajalikkust, et pereettevõtetel oleks otsene side koolitustegevustega, mis tagaks neile katkematu teabe hea ärijuhtimise uusimatest tavadest; sellega seoses rõhutab, et pereettevõtted annavad suure panuse kutseharidusreformide õnnestumisse ja praktikakohtade arvu suurendamisse; märgib, et hästi toimiv kutseharidussüsteem võiks pikemas plaanis leevendada kvalifitseeritud tööjõu puudust ja noorte tööpuudust; juhib tähelepanu sellele, et komisjon ja liikmesriigid peaksid edendama parimate tavade vahetamist selle kohta, kuidas kutseharidussüsteemi kaudu luua pereettevõtetele võimalikult hea keskkond praktikavõimalustesse investeerimiseks;

| 23. | märgib vajadust tegeleda ka pereettevõtete muude probleemidega, näiteks raskustega oskustööjõu leidmisel ja hoidmisel, ning seda, kui tähtis on tugevdada ettevõtlusharidust ja spetsiaalselt pereettevõtetele suunatud juhtimiskoolitust; |
| --- | --- |

23.

märgib vajadust tegeleda ka pereettevõtete muude probleemidega, näiteks raskustega oskustööjõu leidmisel ja hoidmisel, ning seda, kui tähtis on tugevdada ettevõtlusharidust ja spetsiaalselt pereettevõtetele suunatud juhtimiskoolitust;

| 24. | juhib tähelepanu ELi rahastatavate koolituskavade tähtsusele väikeettevõtjate jaoks, kuna need aitavad pereettevõtete omanikel kohandada oma ettevõtteid kiiresti muutuva keskkonnaga, millele avaldab mõju üha ulatuslikum globaalne majandusintegratsioon, uute tehnoloogiate esilekerkimine ning madala CO2-heitega ja keskkonnasäästlikuma majanduse tähtsustamine; |
| --- | --- |

24.

juhib tähelepanu ELi rahastatavate koolituskavade tähtsusele väikeettevõtjate jaoks, kuna need aitavad pereettevõtete omanikel kohandada oma ettevõtteid kiiresti muutuva keskkonnaga, millele avaldab mõju üha ulatuslikum globaalne majandusintegratsioon, uute tehnoloogiate esilekerkimine ning madala CO2-heitega ja keskkonnasäästlikuma majanduse tähtsustamine;

| 25. | märgib, et ettevõtluse edendamine koolides ja muudes haridusasutustes on ettevõtlikuma mõttelaadi arendamise jaoks otsustava tähtsusega; lisaks märgib, et pakutav õpe peaks hõlmama selliseid pereettevõtlusega seotud probleeme nagu omandiküsimused, ettevõtte üleandmine ja perekonna juhtimisaspektid, samuti üldisema iseloomuga teavet, näiteks innovatsiooni kui äritegevuse uuendamise vahendi tähtsuse kohta; |
| --- | --- |

25.

märgib, et ettevõtluse edendamine koolides ja muudes haridusasutustes on ettevõtlikuma mõttelaadi arendamise jaoks otsustava tähtsusega; lisaks märgib, et pakutav õpe peaks hõlmama selliseid pereettevõtlusega seotud probleeme nagu omandiküsimused, ettevõtte üleandmine ja perekonna juhtimisaspektid, samuti üldisema iseloomuga teavet, näiteks innovatsiooni kui äritegevuse uuendamise vahendi tähtsuse kohta;

| 26. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid arvesse pereliikmete poolt ja ka pereettevõtetes tehtavat ametlikku ja mitteametlikku juhu- ja n-ö nähtamatut tööd, ning soovitab liikmesriikidel luua selleks selge õigusraamistiku; |
| --- | --- |

26.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid arvesse pereliikmete poolt ja ka pereettevõtetes tehtavat ametlikku ja mitteametlikku juhu- ja n-ö nähtamatut tööd, ning soovitab liikmesriikidel luua selleks selge õigusraamistiku;

| 27. | rõhutab, et pereettevõtete panust innovatsiooni saaks suurendada sellega, kui edendada nende osalemist avaliku ja erasektori partnerlustes ja klastrites ning tugevdada nende koostööd teadusasutustega; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et pereettevõtete panust innovatsiooni saaks suurendada sellega, kui edendada nende osalemist avaliku ja erasektori partnerlustes ja klastrites ning tugevdada nende koostööd teadusasutustega;

Tulevikuperspektiivid

| 28. | kutsub komisjoni üles parema õigusloome kontekstis analüüsima pereettevõtteid mõjutavaid kehtivaid õigusakte, et välja selgitada probleemid ja ettevõtete kasvu takistavad tegurid; |
| --- | --- |

28.

kutsub komisjoni üles parema õigusloome kontekstis analüüsima pereettevõtteid mõjutavaid kehtivaid õigusakte, et välja selgitada probleemid ja ettevõtete kasvu takistavad tegurid;

| 29. | kutsub komisjoni üles tellima regulaarseid ja piisavalt rahastatud uuringuid, milles analüüsitakse seda, kui tähtis on ettevõtte edukuse ja püsimajäämise jaoks selle omandiline kuuluvus, tuuakse välja pereettevõtetele spetsiifilised probleemid ning esitatakse Euroopa Parlamendile ja liikmesriikidele koostöös Eurostatiga välja töötatud statistiliselt rakendatav üleeuroopaline pereettevõtte määratlus, mille juures võetakse arvesse liikmesriikide erisusi; lisaks palub komisjonil koguda nn väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete andmete rakkerühma abiga sellisel hulgal andmeid, sealhulgas kõigi liikmesriikide pereettevõtete kohta, et need võimaldaksid võrrelda eri suurusega pereettevõtete olukorda ja vajadusi ning võrrelda neid muude ettevõtetega, edendada teavet ning oskusteabe ja heade tavade vahetamist kogu ELi ulatuses, näiteks luues selleks komisjoni juurde pereettevõtluse kontaktpunkti ja kasutades võimalikult hästi ära selliste programmide nagu „Erasmus noortele ettevõtjatele“ võimalusi, ning võimaldada rohkem sihtotstarbelist abi; |
| --- | --- |

29.

kutsub komisjoni üles tellima regulaarseid ja piisavalt rahastatud uuringuid, milles analüüsitakse seda, kui tähtis on ettevõtte edukuse ja püsimajäämise jaoks selle omandiline kuuluvus, tuuakse välja pereettevõtetele spetsiifilised probleemid ning esitatakse Euroopa Parlamendile ja liikmesriikidele koostöös Eurostatiga välja töötatud statistiliselt rakendatav üleeuroopaline pereettevõtte määratlus, mille juures võetakse arvesse liikmesriikide erisusi; lisaks palub komisjonil koguda nn väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete andmete rakkerühma abiga sellisel hulgal andmeid, sealhulgas kõigi liikmesriikide pereettevõtete kohta, et need võimaldaksid võrrelda eri suurusega pereettevõtete olukorda ja vajadusi ning võrrelda neid muude ettevõtetega, edendada teavet ning oskusteabe ja heade tavade vahetamist kogu ELi ulatuses, näiteks luues selleks komisjoni juurde pereettevõtluse kontaktpunkti ja kasutades võimalikult hästi ära selliste programmide nagu „Erasmus noortele ettevõtjatele“ võimalusi, ning võimaldada rohkem sihtotstarbelist abi;

| 30. | palub komisjonil koostada mõjuhinnangu selle kohta, mil määral oleks võimalik laiendada 2003. aastast pärinevat üleeuroopalist VKEde määratlust, nii et see hõlmaks puhtkvantitatiivsete kriteeriumide kõrval ka kvalitatiivseid kriteeriumeid, sealhulgas: ettevõtte omandivormi (omandiline kuuluvus, kontroll ja juhtimine on omavahel seotud); asjaolu, et perekond peab katma kõik pereettevõtte riskid ja täitma kõik selle kohustused; ettevõtte sotsiaalset vastutust; ning üldisemalt äriühingu juhtimise isikulist aspekti, ka seoses töötajate osalemisega äritegevuse juhtimises; ning seda, millist mõju see võiks pereettevõtetele avaldada näiteks seoses riigiabi ja selliste ettevõtete abikõlblikkusega; |
| --- | --- |

30.

palub komisjonil koostada mõjuhinnangu selle kohta, mil määral oleks võimalik laiendada 2003. aastast pärinevat üleeuroopalist VKEde määratlust, nii et see hõlmaks puhtkvantitatiivsete kriteeriumide kõrval ka kvalitatiivseid kriteeriumeid, sealhulgas: ettevõtte omandivormi (omandiline kuuluvus, kontroll ja juhtimine on omavahel seotud); asjaolu, et perekond peab katma kõik pereettevõtte riskid ja täitma kõik selle kohustused; ettevõtte sotsiaalset vastutust; ning üldisemalt äriühingu juhtimise isikulist aspekti, ka seoses töötajate osalemisega äritegevuse juhtimises; ning seda, millist mõju see võiks pereettevõtetele avaldada näiteks seoses riigiabi ja selliste ettevõtete abikõlblikkusega;

| 31. | kutsub komisjoni üles seniks õigusaktide mõjuhinnangute ühe osana (seoses näiteks omandit, juhtimisstruktuuri või eraelu puutumatust käsitlevate poliitikameetmetega) koostama VKE-testile tugineva pereettevõtte testi, hindama selle teostatavust, ning kui tulemus osutub positiivseks, siis selle võimalikult kiiresti kasutusele võtma, et saaks juba ette hinnata teatavate õigusaktide mõju pereettevõtetele ja sellega vältida nende jaoks asjatut bürokraatiat ja koormavaid tõkkeid, ning kõige selle juures tuleks veel eriti arvesse võtta äriühinguõiguse ja eraõiguse koosmõju; |
| --- | --- |

31.

kutsub komisjoni üles seniks õigusaktide mõjuhinnangute ühe osana (seoses näiteks omandit, juhtimisstruktuuri või eraelu puutumatust käsitlevate poliitikameetmetega) koostama VKE-testile tugineva pereettevõtte testi, hindama selle teostatavust, ning kui tulemus osutub positiivseks, siis selle võimalikult kiiresti kasutusele võtma, et saaks juba ette hinnata teatavate õigusaktide mõju pereettevõtetele ja sellega vältida nende jaoks asjatut bürokraatiat ja koormavaid tõkkeid, ning kõige selle juures tuleks veel eriti arvesse võtta äriühinguõiguse ja eraõiguse koosmõju;

| 32. | märgib, et erinevused näiteks maksualastes õigusaktides, toetuskavades või Euroopa õigusaktide rakendamises naaberriikides võivad põhjustada piirialadel probleeme ettevõtete, näiteks pereettevõtete jaoks; kutsub seetõttu liikmesriike üles kavandatud riiklikke õigusakte ja Euroopa õigusaktide rakendamise kavandatud meetodit läbi vaatama, et teha kindlaks nende mõju piirialadel tegutsevatele ettevõtetele, näiteks pereettevõtetele; |
| --- | --- |

32.

märgib, et erinevused näiteks maksualastes õigusaktides, toetuskavades või Euroopa õigusaktide rakendamises naaberriikides võivad põhjustada piirialadel probleeme ettevõtete, näiteks pereettevõtete jaoks; kutsub seetõttu liikmesriike üles kavandatud riiklikke õigusakte ja Euroopa õigusaktide rakendamise kavandatud meetodit läbi vaatama, et teha kindlaks nende mõju piirialadel tegutsevatele ettevõtetele, näiteks pereettevõtetele;

| 33. | kutsub komisjoni üles moodustama, koos vastava pädevuse määratlemisega, institutsioonisisest alalist töörühma, kes tegeleb eraldi pereettevõtete vajaduste ja eripäradega, annab korrapäraselt aru Euroopa Parlamendile ja liikmesriikidele, edendab parimate tavade vahetamist liikmesriikide pereettevõtete organisatsioonide vahel, levitab suuniseid ja standardtekste ning pakub lahendusi pereettevõtete spetsiifilistele probleemidele; palub ka komisjonil luua ettevõtjate jaoks ühtse kontaktpunkti, mis ühendaks Euroopa tasandil pereettevõtteid ja nende huvirühmi ning abistaks neid konkreetsetes küsimustes, eriti seoses üleeuroopaliste õigusaktidega ja juurdepääsuga ELi rahastamisele; |
| --- | --- |

33.

kutsub komisjoni üles moodustama, koos vastava pädevuse määratlemisega, institutsioonisisest alalist töörühma, kes tegeleb eraldi pereettevõtete vajaduste ja eripäradega, annab korrapäraselt aru Euroopa Parlamendile ja liikmesriikidele, edendab parimate tavade vahetamist liikmesriikide pereettevõtete organisatsioonide vahel, levitab suuniseid ja standardtekste ning pakub lahendusi pereettevõtete spetsiifilistele probleemidele; palub ka komisjonil luua ettevõtjate jaoks ühtse kontaktpunkti, mis ühendaks Euroopa tasandil pereettevõtteid ja nende huvirühmi ning abistaks neid konkreetsetes küsimustes, eriti seoses üleeuroopaliste õigusaktidega ja juurdepääsuga ELi rahastamisele;

| 34. | juhib tähelepanu naiste ettevõtjarollile pereettevõtetes; palub, et komisjon koostaks uuringu naiste tegutsemisest Euroopa pereettevõtetes ning hindaks, milliseid võimalusi need ettevõtted pakuvad naiste mõjuvõimu suurendamiseks, võrdsete võimaluste tagamiseks ning töö- ja eraelu tasakaalustamiseks; rõhutab vajadust kaitsta pereettevõtetes naiste meestega võrdset õigust ettevõtte omanikuks saada, edendades soolise võrdõiguslikkuse kultuuri, milles väärtustatakse naiste ettevõtlustegevust pereettevõtetes, sealhulgas ettevõtte juhina; rõhutab ka, et pereettevõtted peaksid järgima töötajate sotsiaalkindlustust, pensionimakseid ja tööohutusnõudeid käsitlevaid õigusnorme; |
| --- | --- |

34.

juhib tähelepanu naiste ettevõtjarollile pereettevõtetes; palub, et komisjon koostaks uuringu naiste tegutsemisest Euroopa pereettevõtetes ning hindaks, milliseid võimalusi need ettevõtted pakuvad naiste mõjuvõimu suurendamiseks, võrdsete võimaluste tagamiseks ning töö- ja eraelu tasakaalustamiseks; rõhutab vajadust kaitsta pereettevõtetes naiste meestega võrdset õigust ettevõtte omanikuks saada, edendades soolise võrdõiguslikkuse kultuuri, milles väärtustatakse naiste ettevõtlustegevust pereettevõtetes, sealhulgas ettevõtte juhina; rõhutab ka, et pereettevõtted peaksid järgima töötajate sotsiaalkindlustust, pensionimakseid ja tööohutusnõudeid käsitlevaid õigusnorme;

| 35. | tuletab liikmesriikidele ning kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele meelde, kui tähtis on pakkuda piisaval määral kvaliteetseid ja vastuvõetava hinnaga hoolekandeteenuseid lastele, eakatele ja teistele ülalpeetavatele, maksusoodustusi ettevõtetele ja muid hüvitisi, mis aitaks naistel ja meestel, kes tegutsevad kas palgatöötajate, üksiküritajate või pereettevõtte juhtidena, tasakaalustada perekondlikke ja töökohustusi; |
| --- | --- |

35.

tuletab liikmesriikidele ning kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele meelde, kui tähtis on pakkuda piisaval määral kvaliteetseid ja vastuvõetava hinnaga hoolekandeteenuseid lastele, eakatele ja teistele ülalpeetavatele, maksusoodustusi ettevõtetele ja muid hüvitisi, mis aitaks naistel ja meestel, kes tegutsevad kas palgatöötajate, üksiküritajate või pereettevõtte juhtidena, tasakaalustada perekondlikke ja töökohustusi;

| 36. | rõhutab, et on vaja eraldi ja korralikult tasustatud ema-, isa- ja vanemapuhkust, mis vastaksid töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja erasektori tööandjate vajadustele; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et on vaja eraldi ja korralikult tasustatud ema-, isa- ja vanemapuhkust, mis vastaksid töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja erasektori tööandjate vajadustele;

| 37. | palub komisjonil ja liikmesriikidel toetada Euroopa naisettevõtluse saadikute võrgustikku ja Euroopa juhendajate võrgustikku naisettevõtjate toetuseks, et suurendada nende võrgustike tuntust; |
| --- | --- |

37.

palub komisjonil ja liikmesriikidel toetada Euroopa naisettevõtluse saadikute võrgustikku ja Euroopa juhendajate võrgustikku naisettevõtjate toetuseks, et suurendada nende võrgustike tuntust;

| 38. | märgib, et maaomandi tõttu on peretalud äärmiselt tugevalt seotud oma asukohaga; kutsub seepärast komisjoni ja liikmesriike üles kandma eelkõige hoolt selle eest, et niisuguste peretalude püsimajäämist ei ohustataks ülemäärase bürokraatiaga; juhib tähelepanu naiste tähtsusele peretaludes ning kutsub liikmesriike üles edendama konkreetselt naispõllumajandustootjatele suunatud ettevõtluskoolitust, et naiste otsene osalemine põllumajanduslikes pereettevõtetes oleks veelgi tõhusam; |
| --- | --- |

38.

märgib, et maaomandi tõttu on peretalud äärmiselt tugevalt seotud oma asukohaga; kutsub seepärast komisjoni ja liikmesriike üles kandma eelkõige hoolt selle eest, et niisuguste peretalude püsimajäämist ei ohustataks ülemäärase bürokraatiaga; juhib tähelepanu naiste tähtsusele peretaludes ning kutsub liikmesriike üles edendama konkreetselt naispõllumajandustootjatele suunatud ettevõtluskoolitust, et naiste otsene osalemine põllumajanduslikes pereettevõtetes oleks veelgi tõhusam;

| 39. | palub, et komisjon püüaks tugevdada kogu ELis ettevõtlikkust, pidades silmas pereettevõtete tähtsust ELi majanduses, ning looks tipptasemel ettevõtlust soodustava keskkonna; |
| --- | --- |

39.

palub, et komisjon püüaks tugevdada kogu ELis ettevõtlikkust, pidades silmas pereettevõtete tähtsust ELi majanduses, ning looks tipptasemel ettevõtlust soodustava keskkonna;

| 40. | palub komisjonil kiiresti koostada teatis, milles analüüsitakse pereettevõtete rolli eesmärgiga suurendada 2020. aastaks Euroopa majanduse konkurentsivõimet ja majanduskasvu, ning koostada tegevuskava, milles loetletakse meetmed, millega saaks ELis soodustada pereettevõtete majanduskeskkonda ja nende arengut, tõsta teadlikkust pereettevõtetele omastest lahendamist vajavatest probleemidest ning parandada nende konkurentsi-, rahvusvahelistumise ja töökohtade loomise võimet; |
| --- | --- |

40.

palub komisjonil kiiresti koostada teatis, milles analüüsitakse pereettevõtete rolli eesmärgiga suurendada 2020. aastaks Euroopa majanduse konkurentsivõimet ja majanduskasvu, ning koostada tegevuskava, milles loetletakse meetmed, millega saaks ELis soodustada pereettevõtete majanduskeskkonda ja nende arengut, tõsta teadlikkust pereettevõtetele omastest lahendamist vajavatest probleemidest ning parandada nende konkurentsi-, rahvusvahelistumise ja töökohtade loomise võimet;

o

o o

| 41. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

41.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0036.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0032.

(3)  http://ec.europa.eu/justice/gender-equality/files/gender_pay_gap/140319_gpg_et.pdf

(4)  Komisjoni eksperdirühma lõppraport „ÜLEVAADE PEREETTEVÕTETELE OLULISTEST KÜSIMUSTEST“

(5)  Euroopa pereettevõtete baromeeter, juuni 2014.

(6)  COM(2012)0795.

---

| 22.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 316/64 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 316/64

---

P8_TA(2015)0291

Teadusuuringud ja innovatsioon meremajanduses töökohtade ja majanduskasvu loomise eesmärgil

Euroopa Parlamendi 8. septembri 2015. aasta resolutsioon teadusuuringute ja innovatsiooni potentsiaali vabastamise kohta meremajanduses töökohtade ja majanduskasvu loomise eesmärgil (2014/2240(INI))

(2017/C 316/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 8. mai 2014. aasta teatist „Innovatsioon meremajanduses: merede ja ookeanide potentsiaali kasutamine töökohtade loomiseks ja majanduskasvu edendamiseks“ (COM(2014)0254), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. mai 2014. aasta teatist „Innovatsioon meremajanduses: merede ja ookeanide potentsiaali kasutamine töökohtade loomiseks ja majanduskasvu edendamiseks“ (COM(2014)0254),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta direktiivi 2014/89/EL, millega kehtestatakse mereruumi planeerimise raamistik (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta direktiivi 2014/89/EL, millega kehtestatakse mereruumi planeerimise raamistik (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivi 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivi 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv) (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2010. aasta teatist „Euroopa 2020 – strateegiline juhtalgatus Innovaatiline liit“ (COM(2010)0546), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2010. aasta teatist „Euroopa 2020 – strateegiline juhtalgatus Innovaatiline liit“ (COM(2010)0546),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. oktoobri 2007. aasta teatist „Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika“ COM(2007)0575, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. oktoobri 2007. aasta teatist „Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika“ COM(2007)0575,

| — | võttes arvesse 8. oktoobri 2012. aasta Limassoli avaldust, milles käsitletakse mere- ja merendusalast tegevuskava majanduskasvu ja töökohtade heaks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8. oktoobri 2012. aasta Limassoli avaldust, milles käsitletakse mere- ja merendusalast tegevuskava majanduskasvu ja töökohtade heaks,

| — | võttes arvesse komisjoni 13. septembri 2012. aasta teatist „Meremajanduse kasv: jätkusuutliku majanduskasvu võimalused mere- ja merendusvaldkonnas“ (COM(2012)0494), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. septembri 2012. aasta teatist „Meremajanduse kasv: jätkusuutliku majanduskasvu võimalused mere- ja merendusvaldkonnas“ (COM(2012)0494),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. mai 2013. aasta teatist „Atlandi ookeani piirkonna merestrateegia tegevuskava. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu tagamine“ COM(2013)0279, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. mai 2013. aasta teatist „Atlandi ookeani piirkonna merestrateegia tegevuskava. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu tagamine“ COM(2013)0279,

| — | võttes arvesse komisjoni 29. augusti 2012. aasta rohelist raamatut „Merealased teadmised 2020: merepõhja kaardistamisest ookeaniprognooside koostamiseni“ (COM(2012)0473), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. augusti 2012. aasta rohelist raamatut „Merealased teadmised 2020: merepõhja kaardistamisest ookeaniprognooside koostamiseni“ (COM(2012)0473),

| — | võttes arvesse oma 2. juuli 2013. aasta resolutsiooni sinise majanduskasvu – jätkusuutliku majanduskasvu soodustamise kohta ELi merendussektoris, meretranspordis ja turismisektoris (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2. juuli 2013. aasta resolutsiooni sinise majanduskasvu – jätkusuutliku majanduskasvu soodustamise kohta ELi merendussektoris, meretranspordis ja turismisektoris (3),

| — | võttes arvesse oma 23. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni merealaste teadmiste 2020 ja merepõhja parema kaardistamise kohta säästva kalapüügi edendamiseks (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni merealaste teadmiste 2020 ja merepõhja parema kaardistamise kohta säästva kalapüügi edendamiseks (4),

| — | võttes arvesse oma 27. veebruari 2014. aasta resolutsiooni ühise kalanduspoliitika erimeetmete kohta naiste rolli edendamiseks (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. veebruari 2014. aasta resolutsiooni ühise kalanduspoliitika erimeetmete kohta naiste rolli edendamiseks (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1292/2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 294/2008, millega asutatakse Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1292/2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 294/2008, millega asutatakse Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta otsust nr 1312/2013/EL Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) strateegilise innovatsioonikava kohta: EIT panus innovaatilisemasse Euroopasse (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta otsust nr 1312/2013/EL Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) strateegilise innovatsioonikava kohta: EIT panus innovaatilisemasse Euroopasse (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. oktoobri 2014. aasta arvamust teatise „Innovatsioon meremajanduses: merede ja ookeanide potentsiaali kasutamine töökohtade loomiseks ja majanduskasvu edendamiseks“ kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. oktoobri 2014. aasta arvamust teatise „Innovatsioon meremajanduses: merede ja ookeanide potentsiaali kasutamine töökohtade loomiseks ja majanduskasvu edendamiseks“ kohta (9),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 3. detsembri 2014. aasta arvamust teatise „Innovatsioon meremajanduses: merede ja ookeanide potentsiaali kasutamine töökohtade loomiseks ja majanduskasvu edendamiseks“ kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 3. detsembri 2014. aasta arvamust teatise „Innovatsioon meremajanduses: merede ja ookeanide potentsiaali kasutamine töökohtade loomiseks ja majanduskasvu edendamiseks“ kohta (10),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. veebruari 2014. aasta teatist „Euroopa ranniku- ja mereturismi majanduskasvu ja töökohtade strateegia“ (COM(2014)0086), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. veebruari 2014. aasta teatist „Euroopa ranniku- ja mereturismi majanduskasvu ja töökohtade strateegia“ (COM(2014)0086),

| — | võttes arvesse konkurentsivõime nõukogu 4. detsembri 2014. aasta järeldusi „Turismi edendamine Euroopa kultuuri-, loodus- ja merepärandi parema esiletoomise abil“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse konkurentsivõime nõukogu 4. detsembri 2014. aasta järeldusi „Turismi edendamine Euroopa kultuuri-, loodus- ja merepärandi parema esiletoomise abil“,

| — | võttes arvesse 20.–22. juunil 2012 Rio de Janeiros (Brasiilia) toimunud ÜRO 2012. aasta säästva arengu konverentsil (Rio+20) vastu võetud lõppdeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20.–22. juunil 2012 Rio de Janeiros (Brasiilia) toimunud ÜRO 2012. aasta säästva arengu konverentsil (Rio+20) vastu võetud lõppdeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ja kalanduskomisjoni arvamusi (A8-0214/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ja kalanduskomisjoni arvamusi (A8-0214/2015),

| A. | arvestades, et meremajanduse mõiste hõlmab väga erinevaid merede ja ookeanidega seotud majandussektoreid, mis võivad olla traditsioonilised või väljakujunenud ja alles esile kerkivad, nagu kalandus, vesiviljelus, mere- ja jõetransport, sadamad ja logistika, turism, lõbusõit ja ristlus, laevaehitus ja -remont, mererajatised ja rannikukaitse, avamere mineraalide geoloogiline luure ja hõlvamine, avamere tuuleenergia ja mereenergia kasutamine ning biotehnoloogia; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et meremajanduse mõiste hõlmab väga erinevaid merede ja ookeanidega seotud majandussektoreid, mis võivad olla traditsioonilised või väljakujunenud ja alles esile kerkivad, nagu kalandus, vesiviljelus, mere- ja jõetransport, sadamad ja logistika, turism, lõbusõit ja ristlus, laevaehitus ja -remont, mererajatised ja rannikukaitse, avamere mineraalide geoloogiline luure ja hõlvamine, avamere tuuleenergia ja mereenergia kasutamine ning biotehnoloogia;

| B. | arvestades, et meremajanduse areng peaks keskenduma säästvale majandustegevusele, mis rahuldab praeguste ja tulevaste põlvkondade vajadused ning loob ühiskonnas heaolu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et meremajanduse areng peaks keskenduma säästvale majandustegevusele, mis rahuldab praeguste ja tulevaste põlvkondade vajadused ning loob ühiskonnas heaolu;

| C. | arvestades, et meremajanduse arendamine nõuab teadusuuringute ja innovatsiooni lähtealuseks olevate teaduslike teadmiste kindlat integreerimist, ning arvestades, et meremajandusega on seotud väga erinevad teadus- ja tehnoloogiavaldkonnad; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et meremajanduse arendamine nõuab teadusuuringute ja innovatsiooni lähtealuseks olevate teaduslike teadmiste kindlat integreerimist, ning arvestades, et meremajandusega on seotud väga erinevad teadus- ja tehnoloogiavaldkonnad;

| D. | arvestades, et loodusliku merekeskkonna kaitsel ja säilitamisel on põhjapanev tähtsus meremajanduse säilitamise, toetamise ja arendamise seisukohast ning lisaks on elujõulised mereökosüsteemid mere- ja ookeaniressursside kasutamise eeltingimus; arvestades, et innovatsioon ja jätkusuutlikkus peaksid olema meremajanduse tugisambad majanduskasvu ja töökohtade loomisel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et loodusliku merekeskkonna kaitsel ja säilitamisel on põhjapanev tähtsus meremajanduse säilitamise, toetamise ja arendamise seisukohast ning lisaks on elujõulised mereökosüsteemid mere- ja ookeaniressursside kasutamise eeltingimus; arvestades, et innovatsioon ja jätkusuutlikkus peaksid olema meremajanduse tugisambad majanduskasvu ja töökohtade loomisel;

| E. | arvestades, et andmed, teave ja teadmised merede ja ookeanide, nende ressursside ja bioloogilise mitmekesisuse kohta, nende vastastikuse mõju kohta inimtegevusega ning nii praeguse kui ka alles kujuneva inimtegevuse keskkonna- ja kumulatiivse mõju kohta on vägagi lünklikud, ning arvestades, et need ebapiisavad teadmised pärsivad oluliselt nimetatud ressursside säästvat kasutamist, takistavad innovatsiooni ning piiravad merede ja ookeanide täielikku potentsiaali maailma kasvava elanikkonna kontekstis, kui meie meresid ja ookeane kasutatakse aina enam toidu, ruumi, energia ja mineraalidega seotud vajadusteks, mistõttu on vajalik süsteemsem lähenemisviis nende jätkusuutlikuks kasutamiseks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et andmed, teave ja teadmised merede ja ookeanide, nende ressursside ja bioloogilise mitmekesisuse kohta, nende vastastikuse mõju kohta inimtegevusega ning nii praeguse kui ka alles kujuneva inimtegevuse keskkonna- ja kumulatiivse mõju kohta on vägagi lünklikud, ning arvestades, et need ebapiisavad teadmised pärsivad oluliselt nimetatud ressursside säästvat kasutamist, takistavad innovatsiooni ning piiravad merede ja ookeanide täielikku potentsiaali maailma kasvava elanikkonna kontekstis, kui meie meresid ja ookeane kasutatakse aina enam toidu, ruumi, energia ja mineraalidega seotud vajadusteks, mistõttu on vajalik süsteemsem lähenemisviis nende jätkusuutlikuks kasutamiseks;

| F. | arvestades, et mereökosüsteemid on haavatavad bioloogilise mitmekesisuse koondumispaigad, mis on inimtegevuse suhtes tundlikud, ning et aina olulisemaks on muutumas täpse teabe saamine ja jagamine elupaigatüüpide asukoha ja ulatuse kohta tundlike piirkondade usaldusväärse haldamise, arengu ja kaitse toetamiseks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et mereökosüsteemid on haavatavad bioloogilise mitmekesisuse koondumispaigad, mis on inimtegevuse suhtes tundlikud, ning et aina olulisemaks on muutumas täpse teabe saamine ja jagamine elupaigatüüpide asukoha ja ulatuse kohta tundlike piirkondade usaldusväärse haldamise, arengu ja kaitse toetamiseks;

| G. | arvestades, et meremajanduse innovatsiooni edukust ei takista mitte ainult teaduslikes teadmistes esinevad puudujäägid, mida ülikoolid, ettevõtted ja teadusasutused püüavad lahendada tipptasemel teaduse abil, vaid oluline roll on ka avaliku ja erasektori vahenditest rahastamise takistustel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et meremajanduse innovatsiooni edukust ei takista mitte ainult teaduslikes teadmistes esinevad puudujäägid, mida ülikoolid, ettevõtted ja teadusasutused püüavad lahendada tipptasemel teaduse abil, vaid oluline roll on ka avaliku ja erasektori vahenditest rahastamise takistustel;

| H. | arvestades, et mereressursside kasutamise võimalused säästvate taastuvate energiaallikate arendamiseks võivad oluliselt toetada ELi energiajulgeoleku strateegiat, kui need vähendavad liikmesriikide sõltuvust ELi-välistest energiaallikatest; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et mereressursside kasutamise võimalused säästvate taastuvate energiaallikate arendamiseks võivad oluliselt toetada ELi energiajulgeoleku strateegiat, kui need vähendavad liikmesriikide sõltuvust ELi-välistest energiaallikatest;

| I. | arvestades, et meremajanduse säästev arendamine võib tugevalt võimendada majanduskasvu, majanduslikku arengut ja töökohtade loomist eelkõige rannikuäärsetes ja äärepoolseimates piirkondades ning saareriikides, võttes seejuures arvesse iga geograafilise piirkonna konkreetseid ja erinevaid vajadusi ning erisusi; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et meremajanduse säästev arendamine võib tugevalt võimendada majanduskasvu, majanduslikku arengut ja töökohtade loomist eelkõige rannikuäärsetes ja äärepoolseimates piirkondades ning saareriikides, võttes seejuures arvesse iga geograafilise piirkonna konkreetseid ja erinevaid vajadusi ning erisusi;

| J. | arvestades, et suuremad investeeringud merede ja ookeanidega seotud teadus- ja uuendustegevusse võivad olla kasulik vahend majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärkide toetamiseks, võideldes liikmesriikidevahelise asümmeetria ja kasvava ebavõrdsusega ning tugevdades ELi positsiooni maailmas merenduspoliitika ja meremajanduse valdkonnas (näiteks keskkonnatehnoloogia eksportimise teel), võttes arvesse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEde) ja pereettevõtete tähtsust innovatsiooni ja töökohtade puhul; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et suuremad investeeringud merede ja ookeanidega seotud teadus- ja uuendustegevusse võivad olla kasulik vahend majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärkide toetamiseks, võideldes liikmesriikidevahelise asümmeetria ja kasvava ebavõrdsusega ning tugevdades ELi positsiooni maailmas merenduspoliitika ja meremajanduse valdkonnas (näiteks keskkonnatehnoloogia eksportimise teel), võttes arvesse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEde) ja pereettevõtete tähtsust innovatsiooni ja töökohtade puhul;

| K. | arvestades, et meremajanduse tegevuses tuleb arvesse võtta erinevaid asjakohaseid pädevustasandeid, täpsemalt rahvusvahelist, Euroopa ja liikmesriikide tasandit; arvestades, et valdkondlikud prioriteedid meremajanduse arendamiseks võivad olla liikmesriigiti erinevad, olenevalt ühelt poolt vastavast traditsiooniliste või väljakujunenud sektorite arenguloost ja teiselt poolt igas liikmesriigis olemasolevatest vahenditest ja esilekerkivate sektorite arengupotentsiaalist; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et meremajanduse tegevuses tuleb arvesse võtta erinevaid asjakohaseid pädevustasandeid, täpsemalt rahvusvahelist, Euroopa ja liikmesriikide tasandit; arvestades, et valdkondlikud prioriteedid meremajanduse arendamiseks võivad olla liikmesriigiti erinevad, olenevalt ühelt poolt vastavast traditsiooniliste või väljakujunenud sektorite arenguloost ja teiselt poolt igas liikmesriigis olemasolevatest vahenditest ja esilekerkivate sektorite arengupotentsiaalist;

| L. | arvestades, et innovatsiooni võimaluste kasutamine meremajanduses vajab oskustega, haritud ja piisavalt koolitatud tööjõudu; arvestades, et praegune oskuste nappuse probleem tuleb lahendada; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et innovatsiooni võimaluste kasutamine meremajanduses vajab oskustega, haritud ja piisavalt koolitatud tööjõudu; arvestades, et praegune oskuste nappuse probleem tuleb lahendada;

| M. | arvestades, et meremajanduse potentsiaali ärakasutamise sildi all ei tohi meredel ja ookeanidel rakendada ressursside jätkusuutmatu kasutamise viise ja kasvumudeleid, mis on juba osutunud jätkusuutmatuks, ning arvestades, et mere- ja ookeaniressursside kasutamisel tuleb rangelt arvestada vajadusega tagada nende nõuetekohane majandamine ja säilitamine, muutmata mereökosüsteemide tasakaalu ja taastades halvenenud seisus mereökosüsteemid, näiteks kasutades uuenduslikke võtteid võitluseks merereostusega, eriti üha suurenevates kogustes plastjäätmete, plastglomeraatide ja lagunevate plastmikroosakestega, ning võttes jäätmed ringlusse ressursse kahandamata; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et meremajanduse potentsiaali ärakasutamise sildi all ei tohi meredel ja ookeanidel rakendada ressursside jätkusuutmatu kasutamise viise ja kasvumudeleid, mis on juba osutunud jätkusuutmatuks, ning arvestades, et mere- ja ookeaniressursside kasutamisel tuleb rangelt arvestada vajadusega tagada nende nõuetekohane majandamine ja säilitamine, muutmata mereökosüsteemide tasakaalu ja taastades halvenenud seisus mereökosüsteemid, näiteks kasutades uuenduslikke võtteid võitluseks merereostusega, eriti üha suurenevates kogustes plastjäätmete, plastglomeraatide ja lagunevate plastmikroosakestega, ning võttes jäätmed ringlusse ressursse kahandamata;

| N. | arvestades, et arvukaid ranniku- ja merealade keskkonnajuhtimisvahendeid toetavad keskkonda säästval viisil merepõhja kaardistamine, sealhulgas seireuuringute kavandamine selliste piirkondade tuvastamiseks, mis võivad toetada konkreetseid huvipakkuvaid elupaiku, või teabe pakkumine abiks avamere projektide asukoha määramisel ja kavandamisel, nagu muulide ja jahisadamate arendamine, rannikualade kaitserajatised, avamere tuulepargid ja maaparandustööd; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et arvukaid ranniku- ja merealade keskkonnajuhtimisvahendeid toetavad keskkonda säästval viisil merepõhja kaardistamine, sealhulgas seireuuringute kavandamine selliste piirkondade tuvastamiseks, mis võivad toetada konkreetseid huvipakkuvaid elupaiku, või teabe pakkumine abiks avamere projektide asukoha määramisel ja kavandamisel, nagu muulide ja jahisadamate arendamine, rannikualade kaitserajatised, avamere tuulepargid ja maaparandustööd;

| O. | arvestades, et vastavalt Lissaboni lepingu artiklile 190 ja Rio+20 deklaratsioonile peaks ettevaatuspõhimõte ja ökosüsteemil põhinev lähenemisviis olema iga merekeskkonda mõjutava tegevuse juhtimise keskmes; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et vastavalt Lissaboni lepingu artiklile 190 ja Rio+20 deklaratsioonile peaks ettevaatuspõhimõte ja ökosüsteemil põhinev lähenemisviis olema iga merekeskkonda mõjutava tegevuse juhtimise keskmes;

| P. | arvestades, et EL on koostanud rea programme ja suuniseid, mis moodustavad meremajandusega seotud tegevuse ja innovatsiooni raamistiku; arvestades, et selle raamistiku hindamisel tuleks lähtuda selle praktilisest kasulikkusest meremajanduse arendamiseks tehtavate liikmesriikide, piirkondlike ja kohalike asutuste jõupingutuste toetamisel; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et EL on koostanud rea programme ja suuniseid, mis moodustavad meremajandusega seotud tegevuse ja innovatsiooni raamistiku; arvestades, et selle raamistiku hindamisel tuleks lähtuda selle praktilisest kasulikkusest meremajanduse arendamiseks tehtavate liikmesriikide, piirkondlike ja kohalike asutuste jõupingutuste toetamisel;

| Q. | arvestades, et uue säästva meremajanduse toetamine ja arendamine peab olema osa ELi arengu- ja välispoliitikast ning Vahemere Liidu poliitikast ning Vahemere-äärseid Aafrika riike, India ookeanis asuvaid Ida-Aafrika saareriike ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna majanduspartnerluslepingu riike tuleb käsitada partneritena säästva meremajanduse loomiseks jõupingutuste tegemisel; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et uue säästva meremajanduse toetamine ja arendamine peab olema osa ELi arengu- ja välispoliitikast ning Vahemere Liidu poliitikast ning Vahemere-äärseid Aafrika riike, India ookeanis asuvaid Ida-Aafrika saareriike ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna majanduspartnerluslepingu riike tuleb käsitada partneritena säästva meremajanduse loomiseks jõupingutuste tegemisel;

| R. | arvestades, et meremajanduse potentsiaali ja selle realiseerimise üle peetavatel aruteludel on hädavajalikud sidusrühmad ranniku- ja saarte kogukonnad ning kohalikud ja piirkondlikud asutused; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et meremajanduse potentsiaali ja selle realiseerimise üle peetavatel aruteludel on hädavajalikud sidusrühmad ranniku- ja saarte kogukonnad ning kohalikud ja piirkondlikud asutused;

| S. | arvestades, et rannikualadel on eriomased tunnused, mis eraldavad neid ning määravad nende arenguvõimalused keskpika ja pika aja jooksul; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et rannikualadel on eriomased tunnused, mis eraldavad neid ning määravad nende arenguvõimalused keskpika ja pika aja jooksul;

| T. | arvestades, et Euroopa mered ja ookeanid on väga mitmekesised, varieerudes Atlandi ookeani sügavikest Iirimaa lähedal kuni Musta mere sügavikeni Rumeenia lähedal ning Arktika külmadest vetest Vahemere soojade veteni; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Euroopa mered ja ookeanid on väga mitmekesised, varieerudes Atlandi ookeani sügavikest Iirimaa lähedal kuni Musta mere sügavikeni Rumeenia lähedal ning Arktika külmadest vetest Vahemere soojade veteni;

| U. | arvestades, et turism moodustab 5 % ELi SKPst ning annab 12 miljonit töökohta ja tegevust 2,2 miljonile ettevõttele; arvestades, et kultuuriturism moodustab peaaegu 40 % üleeuroopalisest turismist; arvestades, et mere- ja rannikuturism moodustab ühe kolmandiku kogu turismitegevusest Euroopas, andes tööd 3,2 miljonile töötajale; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et turism moodustab 5 % ELi SKPst ning annab 12 miljonit töökohta ja tegevust 2,2 miljonile ettevõttele; arvestades, et kultuuriturism moodustab peaaegu 40 % üleeuroopalisest turismist; arvestades, et mere- ja rannikuturism moodustab ühe kolmandiku kogu turismitegevusest Euroopas, andes tööd 3,2 miljonile töötajale;

| V. | arvestades, et hinnangute kohaselt tuleb praegu 3–5 % ELi SKPst kogu merendussektorist, mis annab tööd ligikaudu 5,6 miljonile inimesele ja toodab Euroopa majandusele 495 miljardit eurot; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et hinnangute kohaselt tuleb praegu 3–5 % ELi SKPst kogu merendussektorist, mis annab tööd ligikaudu 5,6 miljonile inimesele ja toodab Euroopa majandusele 495 miljardit eurot;

| W. | arvestades, et praegu ollakse seisukohal, et molekulide arv meres on tunduvalt suurem kui maismaal ning et see kujutab endast tohutut potentsiaali teadusuuringute läbiviimiseks tervishoiu-, kosmeetikatööstuse ja biotehnoloogia valdkonnas; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et praegu ollakse seisukohal, et molekulide arv meres on tunduvalt suurem kui maismaal ning et see kujutab endast tohutut potentsiaali teadusuuringute läbiviimiseks tervishoiu-, kosmeetikatööstuse ja biotehnoloogia valdkonnas;

| X. | arvestades, et integreeritud merenduspoliitika toimib meremajanduse tegevuse tugeva võimendajana, eriti siis, kui püütakse leida integreeritud lahendus kõikide Euroopa merede ees praegu seisvatele probleemidele; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et integreeritud merenduspoliitika toimib meremajanduse tegevuse tugeva võimendajana, eriti siis, kui püütakse leida integreeritud lahendus kõikide Euroopa merede ees praegu seisvatele probleemidele;

| Y. | arvestades, et kalanduse arengu töörühmad osutusid eelmise ühise kalanduspoliitika raames väga vajalikeks vahenditeks tööhõive ja jõukuse ning sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse loomisel ning otsuste tegemisel ja aktiivsel tegutsemisel oma valdkonna edasiarendamisel; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et kalanduse arengu töörühmad osutusid eelmise ühise kalanduspoliitika raames väga vajalikeks vahenditeks tööhõive ja jõukuse ning sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse loomisel ning otsuste tegemisel ja aktiivsel tegutsemisel oma valdkonna edasiarendamisel;

| 1. | võtab teadmiseks komisjoni teatise „Innovatsioon meremajanduses: merede ja ookeanide potentsiaali kasutamine töökohtade loomiseks ja majanduskasvu edendamiseks“; märgib, et teatise ulatus on piiratud ja ei hõlma kõiki meremajandust moodustavaid sektoreid; kutsub komisjoni üles võtma omaks integreeritud ja ulatuslikum lähenemisviis, mis hõlmab väljakutseid, mis on seotud innovatsiooni ja töökohtade loomisega erinevates üksteist vastastikku mõjutavates valdkondades; |
| --- | --- |

1.

võtab teadmiseks komisjoni teatise „Innovatsioon meremajanduses: merede ja ookeanide potentsiaali kasutamine töökohtade loomiseks ja majanduskasvu edendamiseks“; märgib, et teatise ulatus on piiratud ja ei hõlma kõiki meremajandust moodustavaid sektoreid; kutsub komisjoni üles võtma omaks integreeritud ja ulatuslikum lähenemisviis, mis hõlmab väljakutseid, mis on seotud innovatsiooni ja töökohtade loomisega erinevates üksteist vastastikku mõjutavates valdkondades;

| 2. | on arvamusel, et meremajandus tuleks määratleda konkreetselt ja hõlmavalt, nii et haarataks kõik merede, ookeanide, rannikualade ökosüsteemide, ühendatud sisemaa ja rannikualadega seotud valdkondlikud ja valdkondadevahelised tegevused, sealhulgas otsese ja kaudse toetuse vormid; juhib tähelepanu innovatsiooni olulisusele kõigi nende traditsiooniliste ja ka alles arenevate tegevuste puhul; |
| --- | --- |

2.

on arvamusel, et meremajandus tuleks määratleda konkreetselt ja hõlmavalt, nii et haarataks kõik merede, ookeanide, rannikualade ökosüsteemide, ühendatud sisemaa ja rannikualadega seotud valdkondlikud ja valdkondadevahelised tegevused, sealhulgas otsese ja kaudse toetuse vormid; juhib tähelepanu innovatsiooni olulisusele kõigi nende traditsiooniliste ja ka alles arenevate tegevuste puhul;

| 3. | pooldab vajadust meremajanduses tegevuse strateegilise kavandamise, rahastamise otseste meetodite, prioriteetide eesmärgiks seadmise ja tegevuskava järele, et anda sellele sektorile aastaks 2020 hoogu, sealhulgas konkreetsed ideed koostöömehhanismide ja infrastruktuuri investeerimise kohta; |
| --- | --- |

3.

pooldab vajadust meremajanduses tegevuse strateegilise kavandamise, rahastamise otseste meetodite, prioriteetide eesmärgiks seadmise ja tegevuskava järele, et anda sellele sektorile aastaks 2020 hoogu, sealhulgas konkreetsed ideed koostöömehhanismide ja infrastruktuuri investeerimise kohta;

| 4. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid viiksid läbi oma olemasolevate meremajandustegevuste analüüsi ja kvantifitseeriksid nende ulatuse, ning nõuab sellise strateegia väljatöötamist, mis peaks koondama algatused kõigis merendusega seotud sektorites; kutsub komisjoni üles loendama arvukaid meremajandusega seotud projekte, mida ta on varem rahastanud, ning käivitama ulatusliku uuringu meremajanduse tähtsuse ja osakaalu kohta; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid viiksid läbi oma olemasolevate meremajandustegevuste analüüsi ja kvantifitseeriksid nende ulatuse, ning nõuab sellise strateegia väljatöötamist, mis peaks koondama algatused kõigis merendusega seotud sektorites; kutsub komisjoni üles loendama arvukaid meremajandusega seotud projekte, mida ta on varem rahastanud, ning käivitama ulatusliku uuringu meremajanduse tähtsuse ja osakaalu kohta;

| 5. | rõhutab, et mered ja ookeanid on juba suure inimtegevusest tingitud surve all ning kannatavad sellega seotud tagajärgede all (saastatus, keskkonna muutumine ja kliimamuutused, ressursside liigkasutus, ülepüük jne), kuid siiski säilitavad mered ja ookeanid olulisi ökosüsteemi reserve, mis on ligipääsmatud ja seega puutumatud; on arvamusel, et seetõttu peaks meremajandus kaaluma merede ja ookeanide ökosüsteemide, bioloogilise mitmekesisuse, vastupidavuse ja tootlikkuse kaitsmist, taastamist ja säilitamist, sealhulgas mere bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi toimimisega seotud teenused; on arvamusel, et ettevaatuspõhimõte ja ökosüsteemil põhinev lähenemisviis peaksid olema meremajanduses kesksel kohal; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et mered ja ookeanid on juba suure inimtegevusest tingitud surve all ning kannatavad sellega seotud tagajärgede all (saastatus, keskkonna muutumine ja kliimamuutused, ressursside liigkasutus, ülepüük jne), kuid siiski säilitavad mered ja ookeanid olulisi ökosüsteemi reserve, mis on ligipääsmatud ja seega puutumatud; on arvamusel, et seetõttu peaks meremajandus kaaluma merede ja ookeanide ökosüsteemide, bioloogilise mitmekesisuse, vastupidavuse ja tootlikkuse kaitsmist, taastamist ja säilitamist, sealhulgas mere bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi toimimisega seotud teenused; on arvamusel, et ettevaatuspõhimõte ja ökosüsteemil põhinev lähenemisviis peaksid olema meremajanduses kesksel kohal;

| 6. | rõhutab uue tehnoloogia olulist rolli võitluses mereökosüsteemide seisundi halvenemise vastu ning rõhutab meremajanduse ja keskkonnasäästliku majanduse tihedaid seoseid, eelkõige seoses merede puhastamise uuenduslike meetoditega, sealhulgas keskkonda kahjustava plasti kulutõhusa ringlussevõtuga; |
| --- | --- |

6.

rõhutab uue tehnoloogia olulist rolli võitluses mereökosüsteemide seisundi halvenemise vastu ning rõhutab meremajanduse ja keskkonnasäästliku majanduse tihedaid seoseid, eelkõige seoses merede puhastamise uuenduslike meetoditega, sealhulgas keskkonda kahjustava plasti kulutõhusa ringlussevõtuga;

| 7. | juhib tähelepanu sellele, et merede ja ookeanide, sealhulgas merepõhja ja mereelustiku parem tundmine ning keskkonnamõju hindamine võimaldab mereressursse säästlikult kasutada, täiustades ELi erinevate merenduspoliitika meetmete teaduslikke aluseid; |
| --- | --- |

7.

juhib tähelepanu sellele, et merede ja ookeanide, sealhulgas merepõhja ja mereelustiku parem tundmine ning keskkonnamõju hindamine võimaldab mereressursse säästlikult kasutada, täiustades ELi erinevate merenduspoliitika meetmete teaduslikke aluseid;

| 8. | kutsub komisjoni üles hindama tihedas koostöös liikmesriikidega (pärast eespool nimetatud teadusliku analüüsi ja loenduse läbiviimist) meremajanduses peituva jätkusuutliku majanduskasvu, arengu ja töökohtade loomise potentsiaali realiseerimiseks vajalikke rahalisi vajadusi (valdkondade, piirkondade, riikide ja Euroopa tasandil), pöörates erilist tähelepanu piirkondadele, mis sõltuvad väga olulisel määral kalandusest, ning võttes eriti arvesse idufirmasid, VKEsid ja pereettevõtteid; |
| --- | --- |

8.

kutsub komisjoni üles hindama tihedas koostöös liikmesriikidega (pärast eespool nimetatud teadusliku analüüsi ja loenduse läbiviimist) meremajanduses peituva jätkusuutliku majanduskasvu, arengu ja töökohtade loomise potentsiaali realiseerimiseks vajalikke rahalisi vajadusi (valdkondade, piirkondade, riikide ja Euroopa tasandil), pöörates erilist tähelepanu piirkondadele, mis sõltuvad väga olulisel määral kalandusest, ning võttes eriti arvesse idufirmasid, VKEsid ja pereettevõtteid;

| 9. | rõhutab, et meremajanduse säästev arendamine nõuab rohkem investeeringuid teadmistesse ja teadusuuringutesse; taunib lühi- ja pikaajalist mõju, mida teadus- ja arendustegevusse tehtavate riiklike investeeringute kärped avaldavad riiklikele teadusprogrammidele; on seisukohal, et selleks, et parandada arusaamist merekeskkonnast ja selle majanduslikust potentsiaalist, peavad EL ja liikmesriigid tagama kindla, pideva ja pikaajaliselt prognoositava rahastamise, ohustamata seejuures juba olemasolevate ja käimasolevate programmide rahastamist; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et meremajanduse säästev arendamine nõuab rohkem investeeringuid teadmistesse ja teadusuuringutesse; taunib lühi- ja pikaajalist mõju, mida teadus- ja arendustegevusse tehtavate riiklike investeeringute kärped avaldavad riiklikele teadusprogrammidele; on seisukohal, et selleks, et parandada arusaamist merekeskkonnast ja selle majanduslikust potentsiaalist, peavad EL ja liikmesriigid tagama kindla, pideva ja pikaajaliselt prognoositava rahastamise, ohustamata seejuures juba olemasolevate ja käimasolevate programmide rahastamist;

| 10. | nõuab tungivalt, et komisjon edendaks perioodiliste ajakohastatud teaduslike andmete hankimist merepopulatsioonide seisukorra kohta ELi vetes ja nendest väljaspool koostöös teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega; kordab, et mere- ja merendusuuringud on olemuselt mitut valdkonda hõlmavad, ning rõhutab, kui tähtis on toetada läbivat lähenemisviisi, mis hõlmaks mere- ja merendusuuringute eri sektoreid ja valdkondi; |
| --- | --- |

10.

nõuab tungivalt, et komisjon edendaks perioodiliste ajakohastatud teaduslike andmete hankimist merepopulatsioonide seisukorra kohta ELi vetes ja nendest väljaspool koostöös teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega; kordab, et mere- ja merendusuuringud on olemuselt mitut valdkonda hõlmavad, ning rõhutab, kui tähtis on toetada läbivat lähenemisviisi, mis hõlmaks mere- ja merendusuuringute eri sektoreid ja valdkondi;

| 11. | nõuab tungivalt, et kehtestataks selged eesmärgid ja ajavahemikud, et muuta nii merepõhja, veesammast kui ka elusressursse käsitlevad andmed läbipaistvaks, kergemini kättesaadavaks ning täielikult koostalitlusvõimeliseks ja ühtlustatuks; nõuab, et innovatsiooni edendamiseks antaks üldsusele teavet merede ja ookeanide kohta, tagades seejuures, et rahalisi vahendeid ei raisata ja projekte ei dubleerita; on arvamusel, et investeeringud andmete kogumise projektidesse aitavad samuti suurendada tootlikkust ja innovatsiooni; |
| --- | --- |

11.

nõuab tungivalt, et kehtestataks selged eesmärgid ja ajavahemikud, et muuta nii merepõhja, veesammast kui ka elusressursse käsitlevad andmed läbipaistvaks, kergemini kättesaadavaks ning täielikult koostalitlusvõimeliseks ja ühtlustatuks; nõuab, et innovatsiooni edendamiseks antaks üldsusele teavet merede ja ookeanide kohta, tagades seejuures, et rahalisi vahendeid ei raisata ja projekte ei dubleerita; on arvamusel, et investeeringud andmete kogumise projektidesse aitavad samuti suurendada tootlikkust ja innovatsiooni;

| 12. | nõuab, et avaliku sektori vahenditest rahastatud uuringute tulemused tehtaks mitteärilisel eesmärgil üldkasutatavaks (kaitstes liikmesriikidele strateegiliselt tähtsaid andmeid) ning et see põhimõte oleks kohustuslik ELi teadusprogrammides osalevatele partneritele; nõuab avatud juurdepääsu andmist kõnealuste uuringute tulemusi toetavatele andmetele; nõuab ELi algatust, millega julgustataks merendussektori eraettevõtjaid jagama majanduslikult mittetundlikke andmeid teadusuuringute eesmärgil, ning nõuab tungivalt, et komisjon looks võimalikult kiiresti programmi „Horisont 2020“ uuringutega seotud teabe platvormi; |
| --- | --- |

12.

nõuab, et avaliku sektori vahenditest rahastatud uuringute tulemused tehtaks mitteärilisel eesmärgil üldkasutatavaks (kaitstes liikmesriikidele strateegiliselt tähtsaid andmeid) ning et see põhimõte oleks kohustuslik ELi teadusprogrammides osalevatele partneritele; nõuab avatud juurdepääsu andmist kõnealuste uuringute tulemusi toetavatele andmetele; nõuab ELi algatust, millega julgustataks merendussektori eraettevõtjaid jagama majanduslikult mittetundlikke andmeid teadusuuringute eesmärgil, ning nõuab tungivalt, et komisjon looks võimalikult kiiresti programmi „Horisont 2020“ uuringutega seotud teabe platvormi;

| 13. | nõuab, et Euroopa merevaatlus- ja andmevõrgu projekt hõlmaks inimmõju käsitlevas osas sõnaselgelt kumulatiivset mõju, mereprahti, meremüra ja lahustuvaid sisesekretsioonisüsteemi kahjustajaid käsitlevate andmete uurimist; |
| --- | --- |

13.

nõuab, et Euroopa merevaatlus- ja andmevõrgu projekt hõlmaks inimmõju käsitlevas osas sõnaselgelt kumulatiivset mõju, mereprahti, meremüra ja lahustuvaid sisesekretsioonisüsteemi kahjustajaid käsitlevate andmete uurimist;

| 14. | lükkab tagasi komisjoni kavandatud kärped teadusuuringute raamprogrammi „Horisont 2020“ eelarves; |
| --- | --- |

14.

lükkab tagasi komisjoni kavandatud kärped teadusuuringute raamprogrammi „Horisont 2020“ eelarves;

| 15. | nõuab tungivalt, et komisjon hindaks korrapäraselt programmi „Horisont 2020“ rakendamist meremajandusega seotud sektorites ning avalikustaks tulemused; toetab meretööstuse jaoks eripartnerluse loomist programmi „Horisont 2020“ raames ning nõuab selle lisamist programmi „Horisont 2020“ 2016.–2017. aasta tööprogrammi; on arvamusel, et suuremaid jõupingutusi tuleks teha sideme tugevdamiseks teadustegevuse ja tööstuse vahel uute toodete ja protsesside väljatöötamisel ning majanduskasvu ja töökohtade loomisel; |
| --- | --- |

15.

nõuab tungivalt, et komisjon hindaks korrapäraselt programmi „Horisont 2020“ rakendamist meremajandusega seotud sektorites ning avalikustaks tulemused; toetab meretööstuse jaoks eripartnerluse loomist programmi „Horisont 2020“ raames ning nõuab selle lisamist programmi „Horisont 2020“ 2016.–2017. aasta tööprogrammi; on arvamusel, et suuremaid jõupingutusi tuleks teha sideme tugevdamiseks teadustegevuse ja tööstuse vahel uute toodete ja protsesside väljatöötamisel ning majanduskasvu ja töökohtade loomisel;

| 16. | juhib tähelepanu sellele, et liikmesriikidel ja piirkondlikel asutustel on täita tähtis roll meremajanduse arendamisel, ning ergutab komisjoni toetama ja edendama kõiki koostöövorme liikmesriikide ja piirkondlike asutuste vahel (tegeledes selle valdkonna praeguste puudujääkidega), näiteks ühise kavandamise algatusi, kaasates seejuures ka merendusklastrid, kalandussektori ja kohalikud kogukonnad; rõhutab, et tähtis osa on makropiirkondlikel strateegiatel kui ühiste probleemidega tegelemise ja ühiste võimaluste kasutamise viisil (nt ELi strateegia Aadria ja Joonia mere piirkonnas), ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jätkama toetumist edukatele piirkondlikele uurimisprojektidele (nt BONUS); |
| --- | --- |

16.

juhib tähelepanu sellele, et liikmesriikidel ja piirkondlikel asutustel on täita tähtis roll meremajanduse arendamisel, ning ergutab komisjoni toetama ja edendama kõiki koostöövorme liikmesriikide ja piirkondlike asutuste vahel (tegeledes selle valdkonna praeguste puudujääkidega), näiteks ühise kavandamise algatusi, kaasates seejuures ka merendusklastrid, kalandussektori ja kohalikud kogukonnad; rõhutab, et tähtis osa on makropiirkondlikel strateegiatel kui ühiste probleemidega tegelemise ja ühiste võimaluste kasutamise viisil (nt ELi strateegia Aadria ja Joonia mere piirkonnas), ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jätkama toetumist edukatele piirkondlikele uurimisprojektidele (nt BONUS);

| 17. | nõuab liikmesriikidevahelist koostööd ja partnerlussuhteid, et aidata kaasa ELi ja riiklikest vahenditest rahastamise tõhusamale suunamisele; rõhutab, et prioriteetide eesmärgiks seadmisel tuleks võtta arvesse rahastamise otsest mõju meremajandusele ja rahastamise otsest panust meremajandusse; |
| --- | --- |

17.

nõuab liikmesriikidevahelist koostööd ja partnerlussuhteid, et aidata kaasa ELi ja riiklikest vahenditest rahastamise tõhusamale suunamisele; rõhutab, et prioriteetide eesmärgiks seadmisel tuleks võtta arvesse rahastamise otsest mõju meremajandusele ja rahastamise otsest panust meremajandusse;

| 18. | tõstab esile liikmesriikide huvi laiendada koostööd Vahemere lõunakaldal asuvate riikidega ning palub liikmesriikidel kaaluda meremajandust koostöö lisavaldkonnana; ergutab koostöövorme kolmandate riikidega (nt Vahemere Liit, Musta Mere Majanduskoostöö Organisatsioon) ning kutsub komisjoni üles lisama jätkusuutliku meremajanduse arendamise toetamist ELi arengupoliitika eesmärkide hulka; |
| --- | --- |

18.

tõstab esile liikmesriikide huvi laiendada koostööd Vahemere lõunakaldal asuvate riikidega ning palub liikmesriikidel kaaluda meremajandust koostöö lisavaldkonnana; ergutab koostöövorme kolmandate riikidega (nt Vahemere Liit, Musta Mere Majanduskoostöö Organisatsioon) ning kutsub komisjoni üles lisama jätkusuutliku meremajanduse arendamise toetamist ELi arengupoliitika eesmärkide hulka;

| 19. | palub komisjonil luua soodsad regulatiivsed ja õiguslikud tingimused meremajanduses taastuvenergiasse investeerimiseks ning esitada selge ja stabiilne raamistik nende teadusuuringute, ettevõtete ja valitsuste toetamiseks, mis võimaldavad suurendada investeeringuid uuenduslikesse projektidesse taastuvenergia arendamiseks; |
| --- | --- |

19.

palub komisjonil luua soodsad regulatiivsed ja õiguslikud tingimused meremajanduses taastuvenergiasse investeerimiseks ning esitada selge ja stabiilne raamistik nende teadusuuringute, ettevõtete ja valitsuste toetamiseks, mis võimaldavad suurendada investeeringuid uuenduslikesse projektidesse taastuvenergia arendamiseks;

| 20. | rõhutab, et Euroopa ookeanid ja mered on väga mitmekesised ning seetõttu on oluline, et komisjon ei võtaks vastu lähenemisviisi, mis näeb ette kõigile sobiva ühe lahenduse; juhib tähelepanu vajadusele edendada meremajanduse eri sektorite integreeritud käsitlusviisi, mis tugineb ühistele põhimõtetele, nagu jätkusuutlikkus, tunnistab ja järgib eri piirkondade eripära ja vajadusi ning eri liikmesriikide prioriteete ning toetab liikmesriike nende prioriteetide arendamisel; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et Euroopa ookeanid ja mered on väga mitmekesised ning seetõttu on oluline, et komisjon ei võtaks vastu lähenemisviisi, mis näeb ette kõigile sobiva ühe lahenduse; juhib tähelepanu vajadusele edendada meremajanduse eri sektorite integreeritud käsitlusviisi, mis tugineb ühistele põhimõtetele, nagu jätkusuutlikkus, tunnistab ja järgib eri piirkondade eripära ja vajadusi ning eri liikmesriikide prioriteete ning toetab liikmesriike nende prioriteetide arendamisel;

| 21. | kutsub komisjoni ja tema ameteid üles toetama liikmesriike riiklike ja piirkondlike meremajanduse arendamise strateegiate väljatöötamisel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

21.

kutsub komisjoni ja tema ameteid üles toetama liikmesriike riiklike ja piirkondlike meremajanduse arendamise strateegiate väljatöötamisel ja rakendamisel;

| 22. | juhib tähelepanu meremajanduse mõne kõige traditsioonilisema sektori (näiteks kalapüük ning laevaehitus ja -remont) negatiivsele arengule ja seisundi selgele halvenemisele, eriti piirkondades, kus need toimisid tõeliste ankruks olevate tegevusaladena, mis toetasid majandustegevust kas tootmisahela eelnevas või järgnevas etapis, lõid töökohti ja edendasid arengut; on seisukohal, et igasuguses ELi meremajandusstrateegias ei tohiks neid tegevusalasid ja piirkondi unustada ning tuleks esile tõsta innovatsioonipotentsiaal ja kasutada Euroopa oskusteavet (nt laevade moderniseerimine) selle languse tõusule pööramiseks; |
| --- | --- |

22.

juhib tähelepanu meremajanduse mõne kõige traditsioonilisema sektori (näiteks kalapüük ning laevaehitus ja -remont) negatiivsele arengule ja seisundi selgele halvenemisele, eriti piirkondades, kus need toimisid tõeliste ankruks olevate tegevusaladena, mis toetasid majandustegevust kas tootmisahela eelnevas või järgnevas etapis, lõid töökohti ja edendasid arengut; on seisukohal, et igasuguses ELi meremajandusstrateegias ei tohiks neid tegevusalasid ja piirkondi unustada ning tuleks esile tõsta innovatsioonipotentsiaal ja kasutada Euroopa oskusteavet (nt laevade moderniseerimine) selle languse tõusule pööramiseks;

| 23. | rõhutab mere- ja merendusuuringute tähtsust ning teadlaste, liikmesriikide ja piirkondade koostöö tugevdamise olulisust nendes valdkondades, et ületada lõhed liikmesriikide vahel ja geograafiline koondumine mõnedes piirkondades ning edendada rannikualade konkurentsivõimet ning kvaliteetsete ja püsivate kohalike töökohtade loomist; |
| --- | --- |

23.

rõhutab mere- ja merendusuuringute tähtsust ning teadlaste, liikmesriikide ja piirkondade koostöö tugevdamise olulisust nendes valdkondades, et ületada lõhed liikmesriikide vahel ja geograafiline koondumine mõnedes piirkondades ning edendada rannikualade konkurentsivõimet ning kvaliteetsete ja püsivate kohalike töökohtade loomist;

| 24. | on arvamusel, et kogenud asjatundjate puudus eri teadus- ja tegevusvaldkondades – eelkõige puudutab see teadlasi, insenere, tehnikuid ja töölisi – on suur tõke, mis võib takistada meremajanduse potentsiaali täielikku realiseerimist; on arvamusel, et selline vajakajäämine on tihedalt seotud liikmesriikide kasvava kohustustest lahtiütlemise ja investeeringute vähendamisega teaduse ja hariduse valdkonnas, samuti olemasolevate asjatundjate puuduliku väärtustamisega, eriti nendes liikmesriikides, mis kannatasid majanduskriisi tõttu kõige rohkem, ning nõuab seepärast nende kahe suundumuse kiiret ümberpööramist; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja piirkondlikud asutused investeeriksid meremajanduse kasvu ambitsioonikasse sotsiaalmõõtmesse ja merendusvaldkonna oskustesse, et edendada koolitust ja noorte juurdepääsu merendusvaldkonna elukutsetele; palub komisjonil ja liikmesriikidel toetada nii kõrgharidust kui ka kutsehariduse ja kutsealase täiendõppe programme ning tagada meremajanduse perspektiivide lisamine nendesse programmidesse; |
| --- | --- |

24.

on arvamusel, et kogenud asjatundjate puudus eri teadus- ja tegevusvaldkondades – eelkõige puudutab see teadlasi, insenere, tehnikuid ja töölisi – on suur tõke, mis võib takistada meremajanduse potentsiaali täielikku realiseerimist; on arvamusel, et selline vajakajäämine on tihedalt seotud liikmesriikide kasvava kohustustest lahtiütlemise ja investeeringute vähendamisega teaduse ja hariduse valdkonnas, samuti olemasolevate asjatundjate puuduliku väärtustamisega, eriti nendes liikmesriikides, mis kannatasid majanduskriisi tõttu kõige rohkem, ning nõuab seepärast nende kahe suundumuse kiiret ümberpööramist; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja piirkondlikud asutused investeeriksid meremajanduse kasvu ambitsioonikasse sotsiaalmõõtmesse ja merendusvaldkonna oskustesse, et edendada koolitust ja noorte juurdepääsu merendusvaldkonna elukutsetele; palub komisjonil ja liikmesriikidel toetada nii kõrgharidust kui ka kutsehariduse ja kutsealase täiendõppe programme ning tagada meremajanduse perspektiivide lisamine nendesse programmidesse;

| 25. | innustab liikmesriike, piirkondlikke asutusi, haridusasutusi ja tööstust kooskõlastama, looma koostoimet ning selgitama välja valdkondadevahelised teadusuuringute küsimused meremajanduses, et edendada koolitust ja noorte juurdepääsu merendusvaldkonna elukutsetele; |
| --- | --- |

25.

innustab liikmesriike, piirkondlikke asutusi, haridusasutusi ja tööstust kooskõlastama, looma koostoimet ning selgitama välja valdkondadevahelised teadusuuringute küsimused meremajanduses, et edendada koolitust ja noorte juurdepääsu merendusvaldkonna elukutsetele;

| 26. | on seisukohal, et meremajanduse nõuetekohane väljaarendamine eeldab sellega seotud elukutsete väärikust ning meremeestele õigustega, sealhulgas tervise- ja ohutusalaste õigustega kvaliteetsete töökohtade loomist, samuti on vaja teadlikkust nendest õigustest, et tagada sektori jätkuv ligitõmbavus; on lisaks arvamusel, et kuna meremajanduses on traditsiooniliselt domineerinud ja domineerivad suures osas ikka veel mehed, siis nüüd on ELil sobiv tunnistada, et praegu on ideaalne aeg meelitada sellesse majandusnišši naisi; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid integreeriksid soolise mõõtme kõikidesse meremajanduse arendamise etappidesse ning toetaksid ja suurendaksid naiste tegelikku osalemist meremajanduses; |
| --- | --- |

26.

on seisukohal, et meremajanduse nõuetekohane väljaarendamine eeldab sellega seotud elukutsete väärikust ning meremeestele õigustega, sealhulgas tervise- ja ohutusalaste õigustega kvaliteetsete töökohtade loomist, samuti on vaja teadlikkust nendest õigustest, et tagada sektori jätkuv ligitõmbavus; on lisaks arvamusel, et kuna meremajanduses on traditsiooniliselt domineerinud ja domineerivad suures osas ikka veel mehed, siis nüüd on ELil sobiv tunnistada, et praegu on ideaalne aeg meelitada sellesse majandusnišši naisi; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid integreeriksid soolise mõõtme kõikidesse meremajanduse arendamise etappidesse ning toetaksid ja suurendaksid naiste tegelikku osalemist meremajanduses;

| 27. | nõuab tungivalt, et komisjon toetaks töötajate õigusi ja tagaks ohutud töötingimused meremajanduse kõigis juba väljakujunenud ja alles esilekerkivates sektorites; |
| --- | --- |

27.

nõuab tungivalt, et komisjon toetaks töötajate õigusi ja tagaks ohutud töötingimused meremajanduse kõigis juba väljakujunenud ja alles esilekerkivates sektorites;

| 28. | palub komisjonil koguda ja analüüsida andmeid merendusalase karjääri kõigi tasandite kohta (õigusteadusest inseneriteaduse ja keskkonnajuhtimiseni, sukeldumisõpetajatest meremeeste ja merendusvaldkonna tehnikuteni) ning kasutada neid andmeid töövõimaluste uurimiseks eri tasanditel – traditsioonilistel, esilekerkivatel ja täiesti uutel tasanditel, mis võivad tekkida; |
| --- | --- |

28.

palub komisjonil koguda ja analüüsida andmeid merendusalase karjääri kõigi tasandite kohta (õigusteadusest inseneriteaduse ja keskkonnajuhtimiseni, sukeldumisõpetajatest meremeeste ja merendusvaldkonna tehnikuteni) ning kasutada neid andmeid töövõimaluste uurimiseks eri tasanditel – traditsioonilistel, esilekerkivatel ja täiesti uutel tasanditel, mis võivad tekkida;

| 29. | kutsub komisjoni üles tegema kindlaks kõik Euroopa rahalised vahendid, mis on kättesaadavad meremajanduse tegevuste rahastamiseks, ja koondama need ühele ainsale kodanikele kättesaadavale platvormile; samuti kutsub komisjoni üles eraldama osa innovatsiooniks ja meremajanduse kasvuks ettenähtud vahenditest sihtotstarbeliselt alusuuringutele, teadus- ja arendustegevusele, koolitusele, töökohtade loomisele, ettevõtluse alustamisele, VKEdele, sotsiaalsetele ettevõtetele, ühistutele, haridusele ja väljaõppele, rannikualade vaesuse vähendamisele, biotehnoloogilisele arengule, transpordiühendustele, energiasüsteemide seotavusele, laevaehitusele ja -remondile, rannikualade ligipääsule lairibaühendusele, keskkonnakaitsele ning innovaatiliste toodete, teenuste ja protsesside müümisele; |
| --- | --- |

29.

kutsub komisjoni üles tegema kindlaks kõik Euroopa rahalised vahendid, mis on kättesaadavad meremajanduse tegevuste rahastamiseks, ja koondama need ühele ainsale kodanikele kättesaadavale platvormile; samuti kutsub komisjoni üles eraldama osa innovatsiooniks ja meremajanduse kasvuks ettenähtud vahenditest sihtotstarbeliselt alusuuringutele, teadus- ja arendustegevusele, koolitusele, töökohtade loomisele, ettevõtluse alustamisele, VKEdele, sotsiaalsetele ettevõtetele, ühistutele, haridusele ja väljaõppele, rannikualade vaesuse vähendamisele, biotehnoloogilisele arengule, transpordiühendustele, energiasüsteemide seotavusele, laevaehitusele ja -remondile, rannikualade ligipääsule lairibaühendusele, keskkonnakaitsele ning innovaatiliste toodete, teenuste ja protsesside müümisele;

| 30. | on arvamusel, et investeerimisel meremajandusse tuleks keskenduda muu hulgas piiratud ressurssidele mittetuginevale ökoinnovatsioonile, ressursitõhususele, ringmajandusele, looduskaitsele, mere- ja rannikukaitsele, kliimamuutuste leevendamisele ja nendega kohanemisele ning ressursside säästlikule kasutamisele (tagades, et nende kasutamismäär ei ületa pikas perspektiivis nende looduslikku taastekkimismäära); nõuab tungivalt, et komisjon lisaks need põhimõtted olemasolevatesse ja tulevastesse toetusprogrammidesse; |
| --- | --- |

30.

on arvamusel, et investeerimisel meremajandusse tuleks keskenduda muu hulgas piiratud ressurssidele mittetuginevale ökoinnovatsioonile, ressursitõhususele, ringmajandusele, looduskaitsele, mere- ja rannikukaitsele, kliimamuutuste leevendamisele ja nendega kohanemisele ning ressursside säästlikule kasutamisele (tagades, et nende kasutamismäär ei ületa pikas perspektiivis nende looduslikku taastekkimismäära); nõuab tungivalt, et komisjon lisaks need põhimõtted olemasolevatesse ja tulevastesse toetusprogrammidesse;

| 31. | nõuab innovatsiooni ergutamiseks, meremajanduse säästvaks arendamiseks ja töökohtade loomiseks asjakohase finantsraamistiku kehtestamist, mis võimaldab ühendada, koordineerida ja hõlbustada juurdepääsu olemasolevatele rahastamisvahenditele – struktuurifondidest rahastamine ja investeeringud (Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF), Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF), Euroopa Sotsiaalfond (ESF), Ühtekuuluvusfond), teadusuuringute raamprogramm, meremajandusele keskenduva teadmis- ja innovaatikakogukonna võimalik loomine tulevikus, Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) jne; juhib tähelepanu sellele, et vahendid peaksid paremini kokku sobima eri sidusrühmade (avaliku sektori institutsioonid, kohalikud asutused, ettevõtjad, eriti VKEd, vabaühendused jt) vajadustega ning pakutavaid võimalusi tuleks laialdaselt reklaamida; |
| --- | --- |

31.

nõuab innovatsiooni ergutamiseks, meremajanduse säästvaks arendamiseks ja töökohtade loomiseks asjakohase finantsraamistiku kehtestamist, mis võimaldab ühendada, koordineerida ja hõlbustada juurdepääsu olemasolevatele rahastamisvahenditele – struktuurifondidest rahastamine ja investeeringud (Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF), Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF), Euroopa Sotsiaalfond (ESF), Ühtekuuluvusfond), teadusuuringute raamprogramm, meremajandusele keskenduva teadmis- ja innovaatikakogukonna võimalik loomine tulevikus, Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) jne; juhib tähelepanu sellele, et vahendid peaksid paremini kokku sobima eri sidusrühmade (avaliku sektori institutsioonid, kohalikud asutused, ettevõtjad, eriti VKEd, vabaühendused jt) vajadustega ning pakutavaid võimalusi tuleks laialdaselt reklaamida;

| 32. | väljendab sügavat kahetsust teatavates liikmesriikides ilmnenud viivituste pärast EMKFi kavandamisel; |
| --- | --- |

32.

väljendab sügavat kahetsust teatavates liikmesriikides ilmnenud viivituste pärast EMKFi kavandamisel;

| 33. | on seisukohal, et avaliku sektori investeeringutel on eriti mõnes liikmesriigis määrav tähtsus meremajanduse potentsiaali väljaarendamise ja täieliku ärakasutamise edendamisel, unustamata seejuures erainvesteeringute rolli; rõhutab, et meremajandusse investeerimine nõuab eri projektidele keskendumist, alates taristuprojektidest kuni erinevate väikesemahuliste investeeringuteni VKEdesse, mis vajavad täiendavat abi rahastamise leidmiseks; |
| --- | --- |

33.

on seisukohal, et avaliku sektori investeeringutel on eriti mõnes liikmesriigis määrav tähtsus meremajanduse potentsiaali väljaarendamise ja täieliku ärakasutamise edendamisel, unustamata seejuures erainvesteeringute rolli; rõhutab, et meremajandusse investeerimine nõuab eri projektidele keskendumist, alates taristuprojektidest kuni erinevate väikesemahuliste investeeringuteni VKEdesse, mis vajavad täiendavat abi rahastamise leidmiseks;

| 34. | rõhutab, et avameremajandust toetavad maismaa tööstusharud on oluline lüli merendusalase innovatsiooni tagamisel, ning palub komisjonil pakkuda nendele maismaa tööstusharudele suuremat toetust; |
| --- | --- |

34.

rõhutab, et avameremajandust toetavad maismaa tööstusharud on oluline lüli merendusalase innovatsiooni tagamisel, ning palub komisjonil pakkuda nendele maismaa tööstusharudele suuremat toetust;

| 35. | nõuab tungivalt, et komisjon toetaks liikmesriikide jõupingutusi aruka spetsialiseerumise strateegiate edendamisel eesmärgiga luua ja kasutada väärtusahelaid, mis on seotud meremajanduse paljude eri tegevustega; on seisukohal, et klastrite või hüperklastrite väljaarendamine tähendab, et liikmesriigid peavad täitma aktiivset rolli valdkondliku ja valdkonnaülese koostoime edendamisel; on arvamusel, et merendusuuringute ja -tehnoloogia arendamise strateegiaid võiks kõigepealt katsetada ning edaspidi kasutada neid parima tava näitena meremajanduses laiemalt; |
| --- | --- |

35.

nõuab tungivalt, et komisjon toetaks liikmesriikide jõupingutusi aruka spetsialiseerumise strateegiate edendamisel eesmärgiga luua ja kasutada väärtusahelaid, mis on seotud meremajanduse paljude eri tegevustega; on seisukohal, et klastrite või hüperklastrite väljaarendamine tähendab, et liikmesriigid peavad täitma aktiivset rolli valdkondliku ja valdkonnaülese koostoime edendamisel; on arvamusel, et merendusuuringute ja -tehnoloogia arendamise strateegiaid võiks kõigepealt katsetada ning edaspidi kasutada neid parima tava näitena meremajanduses laiemalt;

| 36. | on seisukohal, et strateegiate, kavade ja programmide, nagu ka riikide eriseaduste rakendamine võib pakkuda meremajanduse arenguks soodsamat poliitilist ja institutsioonilist raamistikku eri liikmesriikides; rõhutab, et need strateegiad, kavad ja programmid koos riikide eriseadustega peavad kaasa aitama inimtegevuse ning mere- ja rannikukeskkonna harmoonilisele ja jätkusuutlikule vastasmõjule; rõhutab mereruumi planeerimise tähtsust merendustegevuse jätkusuutlikul ja kooskõlastatud arendamisel, võttes kõigi asjaomaste sektorite huve võrdsetel alustel arvesse, samuti maa- ja merealade koostoimet ning rannikualade integreeritud majandamist; tuletab meelde mereruumi planeerimise direktiivi, merestrateegia raamdirektiivi ja integreeritud merenduspoliitikat ELi ja merealade tasanditel; |
| --- | --- |

36.

on seisukohal, et strateegiate, kavade ja programmide, nagu ka riikide eriseaduste rakendamine võib pakkuda meremajanduse arenguks soodsamat poliitilist ja institutsioonilist raamistikku eri liikmesriikides; rõhutab, et need strateegiad, kavad ja programmid koos riikide eriseadustega peavad kaasa aitama inimtegevuse ning mere- ja rannikukeskkonna harmoonilisele ja jätkusuutlikule vastasmõjule; rõhutab mereruumi planeerimise tähtsust merendustegevuse jätkusuutlikul ja kooskõlastatud arendamisel, võttes kõigi asjaomaste sektorite huve võrdsetel alustel arvesse, samuti maa- ja merealade koostoimet ning rannikualade integreeritud majandamist; tuletab meelde mereruumi planeerimise direktiivi, merestrateegia raamdirektiivi ja integreeritud merenduspoliitikat ELi ja merealade tasanditel;

| 37. | juhib tähelepanu riigiettevõtete või enamjaolt riigi kapitalil põhinevate ettevõtete tähtsusele sellistes valdkondades nagu kaubalaevandus, sadamahaldus, laevatööstus ning mere- ja rannikukaitserajatised; ei nõustu käsitusega, milles kaldutakse esikohale seadma ainult erasektorit, ning on seisukohal, et avaliku sektori tugevdamine ja ajakohastamine võib olla oluline tõukejõud meremajanduse elavdamiseks; |
| --- | --- |

37.

juhib tähelepanu riigiettevõtete või enamjaolt riigi kapitalil põhinevate ettevõtete tähtsusele sellistes valdkondades nagu kaubalaevandus, sadamahaldus, laevatööstus ning mere- ja rannikukaitserajatised; ei nõustu käsitusega, milles kaldutakse esikohale seadma ainult erasektorit, ning on seisukohal, et avaliku sektori tugevdamine ja ajakohastamine võib olla oluline tõukejõud meremajanduse elavdamiseks;

| 38. | on arvamusel, et meremajanduse säästva arengu tagamiseks tuleks ELi tasandil taotleda jõupingutuste ja pädevuste paremat integreerimist ja kooskõlastamist sidusate ja järjekindlate meetmetega; nõuab vajadust viia kokku asjaomased ametid ja hajutatud pädevused, mis on juba olemasoleval merenduspädevusega ametil, et tugevdada kooskõlastamist, koostööd ja toetust liikmesriikidele meremajanduse potentsiaali arendamisel ja täielikul ärakasutamisel; |
| --- | --- |

38.

on arvamusel, et meremajanduse säästva arengu tagamiseks tuleks ELi tasandil taotleda jõupingutuste ja pädevuste paremat integreerimist ja kooskõlastamist sidusate ja järjekindlate meetmetega; nõuab vajadust viia kokku asjaomased ametid ja hajutatud pädevused, mis on juba olemasoleval merenduspädevusega ametil, et tugevdada kooskõlastamist, koostööd ja toetust liikmesriikidele meremajanduse potentsiaali arendamisel ja täielikul ärakasutamisel;

| 39. | on seisukohal, et rannikuäärsed ja saarte kogukonnad peaksid täiel määral osalema kõigis meremajanduse arenguetappides, kuna see on oluline eeltingimus meremajanduse potentsiaali realiseerimiseks innovatsiooni, tööhõive, jõukuse ja säästva arengu seisukohast; tunnistab innovaatiliste lahenduste potentsiaali ja vajadust nende järele seoses ujuva linna laienemisega; |
| --- | --- |

39.

on seisukohal, et rannikuäärsed ja saarte kogukonnad peaksid täiel määral osalema kõigis meremajanduse arenguetappides, kuna see on oluline eeltingimus meremajanduse potentsiaali realiseerimiseks innovatsiooni, tööhõive, jõukuse ja säästva arengu seisukohast; tunnistab innovaatiliste lahenduste potentsiaali ja vajadust nende järele seoses ujuva linna laienemisega;

| 40. | tunnustab ranniku- ja saarekogukondade mitmekesisust ja eripära ning nõuab erakorraliste meetmete vastuvõtmist, et edendada tulemuslikult nende piirkondade meremajanduse arengut, kõrvaldades investeerimistakistused ja luues majanduskasvuks soodsad tingimused; |
| --- | --- |

40.

tunnustab ranniku- ja saarekogukondade mitmekesisust ja eripära ning nõuab erakorraliste meetmete vastuvõtmist, et edendada tulemuslikult nende piirkondade meremajanduse arengut, kõrvaldades investeerimistakistused ja luues majanduskasvuks soodsad tingimused;

Sektoripõhised lähenemisviisid

| 41. | nõuab aktiivsemat toetust kalandussektori ja kalandustoodete töötlemise ajakohastamisele ja säästvale arendamisele, et luua suuremat lisaväärtust, pannes rõhku väikesemahulisele kalapüügile ning püüdes muuta kalapüügivahendid selektiivsemaks, vähendada energiatarbimist ja kalapüügi keskkonnamõju, pakkudes ühtlasi tõhusamaid viise võitluseks ebaseadusliku, reguleerimata ja teatamata kalapüügi vastu; tuletab meelde, et elupaikade ressursside kaardistamine ja liigitamine on oluline elujõulise, jätkusuutliku ja hästi juhitud kalandussektori loomiseks; rõhutab, et poliitilisi otsuseid suunavad teaduslikud andmed kalanduse kohta tuleks täielikult avalikustada; |
| --- | --- |

41.

nõuab aktiivsemat toetust kalandussektori ja kalandustoodete töötlemise ajakohastamisele ja säästvale arendamisele, et luua suuremat lisaväärtust, pannes rõhku väikesemahulisele kalapüügile ning püüdes muuta kalapüügivahendid selektiivsemaks, vähendada energiatarbimist ja kalapüügi keskkonnamõju, pakkudes ühtlasi tõhusamaid viise võitluseks ebaseadusliku, reguleerimata ja teatamata kalapüügi vastu; tuletab meelde, et elupaikade ressursside kaardistamine ja liigitamine on oluline elujõulise, jätkusuutliku ja hästi juhitud kalandussektori loomiseks; rõhutab, et poliitilisi otsuseid suunavad teaduslikud andmed kalanduse kohta tuleks täielikult avalikustada;

| 42. | palub komisjonil võtta vajalikud meetmed kalanduse arengu töörühmade rolli tugevdamiseks uue ühise kalanduspoliitika raames, andes neile rohkem vahendeid, mis võimaldaksid neil oma tööd jätkata, et arendada oma rolli ja soodustada seda territooriumidevahelist koostööd; |
| --- | --- |

42.

palub komisjonil võtta vajalikud meetmed kalanduse arengu töörühmade rolli tugevdamiseks uue ühise kalanduspoliitika raames, andes neile rohkem vahendeid, mis võimaldaksid neil oma tööd jätkata, et arendada oma rolli ja soodustada seda territooriumidevahelist koostööd;

| 43. | pooldab vajadust selgitada välja kultuurilised ja looduslikud vaatamisväärsused ning neid edendada; rõhutab keelualade rolli, et aidata ürgaladel ellu jääda ja merepõhja ülekasutatud aladel taastuda ning seeläbi aidata kaasa meie merede tulevasele jätkusuutlikkusele; |
| --- | --- |

43.

pooldab vajadust selgitada välja kultuurilised ja looduslikud vaatamisväärsused ning neid edendada; rõhutab keelualade rolli, et aidata ürgaladel ellu jääda ja merepõhja ülekasutatud aladel taastuda ning seeläbi aidata kaasa meie merede tulevasele jätkusuutlikkusele;

| 44. | on seisukohal, et Euroopa vesiviljeluse säästev areng nõuab tugevat toetust teadusuuringutele ja tehnoloogilisele arengule seoses uute liikide, eriti kohalike liikide kasvatamisega, tagades sööda säästva hankimise, vältides põgenemist, minimeerides mõju bioloogilisele mitmekesisusele ning vähendades kemikaalide ja ravimite kasutamise mõju, samuti uute või olulisel määral täiustatud toodete väljatöötamise valdkonnas, et võimaldada tootmist ja toiduainete pakkumist mitmekesistada ja tõsta nende kvaliteeti, tõstes ühtlasi keskkonnaohutuse taset; märgib, et batümeetria ja merepõhja koostise täpne tundmine on oluline kohaliku vesiviljelustööstuse laiendamisel kõige sobivamate asukohtade valimisel, hinnates selleks nende taluvusvõimet ja vesiviljelusest tulenevat arvatavat reostust; |
| --- | --- |

44.

on seisukohal, et Euroopa vesiviljeluse säästev areng nõuab tugevat toetust teadusuuringutele ja tehnoloogilisele arengule seoses uute liikide, eriti kohalike liikide kasvatamisega, tagades sööda säästva hankimise, vältides põgenemist, minimeerides mõju bioloogilisele mitmekesisusele ning vähendades kemikaalide ja ravimite kasutamise mõju, samuti uute või olulisel määral täiustatud toodete väljatöötamise valdkonnas, et võimaldada tootmist ja toiduainete pakkumist mitmekesistada ja tõsta nende kvaliteeti, tõstes ühtlasi keskkonnaohutuse taset; märgib, et batümeetria ja merepõhja koostise täpne tundmine on oluline kohaliku vesiviljelustööstuse laiendamisel kõige sobivamate asukohtade valimisel, hinnates selleks nende taluvusvõimet ja vesiviljelusest tulenevat arvatavat reostust;

| 45. | toetab keskkonna- ja laiemate säästlikkuskriteeriumide integreerimist tootmise standarditesse ja märgistamisse, et premeerida vastutustundlikke tootjaid ja võimaldada tarbijatel teha teadlikumaid valikuid, kui sektor laieneb; nõuab nõuetekohaseid vesiviljeluseeskirju ja meetmeid veekvaliteedi muutuse leevendamiseks; nõuab vesiviljeluse tavapärastelt tootmismeetoditelt mahepõllumajanduslikule vesiviljelusele ülemineku toetamist; |
| --- | --- |

45.

toetab keskkonna- ja laiemate säästlikkuskriteeriumide integreerimist tootmise standarditesse ja märgistamisse, et premeerida vastutustundlikke tootjaid ja võimaldada tarbijatel teha teadlikumaid valikuid, kui sektor laieneb; nõuab nõuetekohaseid vesiviljeluseeskirju ja meetmeid veekvaliteedi muutuse leevendamiseks; nõuab vesiviljeluse tavapärastelt tootmismeetoditelt mahepõllumajanduslikule vesiviljelusele ülemineku toetamist;

| 46. | on arvamusel, et energiatarbimisega ja vedelgaasiks (LPG) muutmise tehnilise lihtsusega seotud põhjustel suureneb jätkuvalt kauba- ja jõelaevastiku strateegiline tähtsus muude kaubaveoviisidega võrreldes; nõuab vahendite suunamist innovatsiooni toetamiseks selles sektoris, et parandada energiatõhusust, mitmekesistada primaarenergia allikaid ja vähendada kahjulikke heitkoguseid; |
| --- | --- |

46.

on arvamusel, et energiatarbimisega ja vedelgaasiks (LPG) muutmise tehnilise lihtsusega seotud põhjustel suureneb jätkuvalt kauba- ja jõelaevastiku strateegiline tähtsus muude kaubaveoviisidega võrreldes; nõuab vahendite suunamist innovatsiooni toetamiseks selles sektoris, et parandada energiatõhusust, mitmekesistada primaarenergia allikaid ja vähendada kahjulikke heitkoguseid;

| 47. | kordab vajadust võtta meretranspordis viivitamata meetmeid, et parandada tõhusust ja kiirendada sektori CO2-heite vähendamist, ning lisab, et kõnealuses sektoris tuleks julgustada veeldatud maagaasi kui puhtama üleminekukütuse arendamist ja kasutamist; |
| --- | --- |

47.

kordab vajadust võtta meretranspordis viivitamata meetmeid, et parandada tõhusust ja kiirendada sektori CO2-heite vähendamist, ning lisab, et kõnealuses sektoris tuleks julgustada veeldatud maagaasi kui puhtama üleminekukütuse arendamist ja kasutamist;

| 48. | rõhutab laevaehituse ja -remondi strateegilist tähtsust ning nende seotust muude sektoritega, nagu terasetööstus, kaubalaevandus, kalandus ja ristlusturism; on arvamusel, et lisaväärtuse loomist võimaldav panustamine tehnoloogilistele uuendustele ja protsessi kitsale spetsialiseeritusele võib kõnealusele sektorile tähendada väiksemat rahvusvahelist konkurentsi, kui sektor püüab oma senist allakäigusuundumust ümber pöörata; rõhutab, et eriliselt tuleks toetada Euroopa laevaehituse ja eriterase tööstuse elavdamist ja ajakohastamist; |
| --- | --- |

48.

rõhutab laevaehituse ja -remondi strateegilist tähtsust ning nende seotust muude sektoritega, nagu terasetööstus, kaubalaevandus, kalandus ja ristlusturism; on arvamusel, et lisaväärtuse loomist võimaldav panustamine tehnoloogilistele uuendustele ja protsessi kitsale spetsialiseeritusele võib kõnealusele sektorile tähendada väiksemat rahvusvahelist konkurentsi, kui sektor püüab oma senist allakäigusuundumust ümber pöörata; rõhutab, et eriliselt tuleks toetada Euroopa laevaehituse ja eriterase tööstuse elavdamist ja ajakohastamist;

| 49. | kutsub komisjoni üles oma poliitikat Euroopa laevaehitustööstuse suhtes põhjalikult läbi vaatama ning toetab kindlalt Euroopa laevaehituse taaskäivitamiseks ja ajakohastamiseks mõeldud eriabi; |
| --- | --- |

49.

kutsub komisjoni üles oma poliitikat Euroopa laevaehitustööstuse suhtes põhjalikult läbi vaatama ning toetab kindlalt Euroopa laevaehituse taaskäivitamiseks ja ajakohastamiseks mõeldud eriabi;

| 50. | on arvamusel, et rohkem tuleks keskenduda mere rollile turismis ja selle jätkusuutlikkusele; märgib, et Euroopa mere- ja rannikuturism konkureerib kolmandate riikidega; juhib tähelepanu sellele, et EL peaks kasutama oma kultuurilist rikkust ning pakkuma jätkusuutlikke ja kvaliteetseid mere- ja rannikuturismi teenuseid; on arvamusel, et kultuuripärand ning mere- ja rannikuturism võivad eristaval moel meelitada ligi rohkem tarbijaid ja ettevõtjaid, mitmekesistades pakutavaid turismiteenuseid; rõhutab kultuuripärandi, mere- ja rannikuturismi positiivset panust Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja töökohtade loomise eesmärkide saavutamisse; nõuab suuremat toetust VKEdele, mis moodustavad valdava enamuse veeturismi sektorist, et tagada olemasolevate ja uute töökohtade jätkusuutlikus, kvaliteet ja aastaringsus; |
| --- | --- |

50.

on arvamusel, et rohkem tuleks keskenduda mere rollile turismis ja selle jätkusuutlikkusele; märgib, et Euroopa mere- ja rannikuturism konkureerib kolmandate riikidega; juhib tähelepanu sellele, et EL peaks kasutama oma kultuurilist rikkust ning pakkuma jätkusuutlikke ja kvaliteetseid mere- ja rannikuturismi teenuseid; on arvamusel, et kultuuripärand ning mere- ja rannikuturism võivad eristaval moel meelitada ligi rohkem tarbijaid ja ettevõtjaid, mitmekesistades pakutavaid turismiteenuseid; rõhutab kultuuripärandi, mere- ja rannikuturismi positiivset panust Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja töökohtade loomise eesmärkide saavutamisse; nõuab suuremat toetust VKEdele, mis moodustavad valdava enamuse veeturismi sektorist, et tagada olemasolevate ja uute töökohtade jätkusuutlikus, kvaliteet ja aastaringsus;

| 51. | rõhutab, et tähtis on edendada turismi sotsiaalselt, majanduslikult ja keskkonnaalaselt jätkusuutlikke vorme, mis võivad olla olulise lisaväärtuse allikas merendusvaldkonnas; |
| --- | --- |

51.

rõhutab, et tähtis on edendada turismi sotsiaalselt, majanduslikult ja keskkonnaalaselt jätkusuutlikke vorme, mis võivad olla olulise lisaväärtuse allikas merendusvaldkonnas;

| 52. | on arvamusel, et on hädavajalik omistada veealusele kultuuripärandile kohane tähtsus meremajanduses, eelkõige kuna veealune kultuuripärand võib õpetada tänapäeva ühiskonnale, kuidas kasutati merd minevikus ning kuidas reageerisid inimesed kliimamuutustele ja merevee taseme tõusule, ning samuti kuna veealune kultuuripärand on turismiressurss; |
| --- | --- |

52.

on arvamusel, et on hädavajalik omistada veealusele kultuuripärandile kohane tähtsus meremajanduses, eelkõige kuna veealune kultuuripärand võib õpetada tänapäeva ühiskonnale, kuidas kasutati merd minevikus ning kuidas reageerisid inimesed kliimamuutustele ja merevee taseme tõusule, ning samuti kuna veealune kultuuripärand on turismiressurss;

| 53. | rõhutab asjaolu, et kuigi EL on meremajanduses endiselt maailmas juhtpositsioonil, on rahvusvaheline konkurents selles sektoris terav ja üksnes ülemaailmselt võrdsed võimalused võivad veelgi kindlustada jätkusuutlikku majanduskasvu ja Euroopas töökohtade loomist selles keerulises sektoris; |
| --- | --- |

53.

rõhutab asjaolu, et kuigi EL on meremajanduses endiselt maailmas juhtpositsioonil, on rahvusvaheline konkurents selles sektoris terav ja üksnes ülemaailmselt võrdsed võimalused võivad veelgi kindlustada jätkusuutlikku majanduskasvu ja Euroopas töökohtade loomist selles keerulises sektoris;

| 54. | on seisukohal, et uuringud rannikusüsteemide keskkonnaseisundi halvenemise (saaste ja bioloogilise mitmekesisuse kadu), ökosüsteemi vastupanu- ja taastumisvõime, rannikuerosiooni, selle põhjuste leevendamise ja rannikualade kaitseks mõeldud mererajatiste (sealhulgas looduslikud lahendused, näiteks rohelised taristud) kohta on meremajanduse olulised valdkonnad, mille tähtsus kasvab seoses kliimamuutustega; nõuab nendele valdkondadele suuremat ELi toetust ja paindlikkust eriomase rannajoonega piirkondadele, kus esineb korduvalt loodusõnnetusi rannikuerosiooni tõttu; |
| --- | --- |

54.

on seisukohal, et uuringud rannikusüsteemide keskkonnaseisundi halvenemise (saaste ja bioloogilise mitmekesisuse kadu), ökosüsteemi vastupanu- ja taastumisvõime, rannikuerosiooni, selle põhjuste leevendamise ja rannikualade kaitseks mõeldud mererajatiste (sealhulgas looduslikud lahendused, näiteks rohelised taristud) kohta on meremajanduse olulised valdkonnad, mille tähtsus kasvab seoses kliimamuutustega; nõuab nendele valdkondadele suuremat ELi toetust ja paindlikkust eriomase rannajoonega piirkondadele, kus esineb korduvalt loodusõnnetusi rannikuerosiooni tõttu;

| 55. | juhib tähelepanu sellele, et meredest ja ookeanidest saadaval energial on suur potentsiaal omamaiste ressursside kasutamise, energiaallikate mitmekesistamise ning kliima- ja energiaeesmärkide saavutamisele kaasaaitamise seisukohast; rõhutab, et taastuv mereenergia on tuleviku tööstusharu, ning juhib sellega seoses tähelepanu sellise puhta ja nn sinise energia uuenduslike allikate väljaarendamise tähtsusele nagu tõusu- ja mõõnaenergia, laineenergia ja osmootne energia, nagu on viidanud komisjon oma 20. jaanuari 2014. aasta teatises sinise energia kohta; juhib tähelepanu sellele, et liikmesriikidevahelised avamere energiavõrgud on väga tähtsad; rõhutab vajadust võtta arvesse ja täiendavalt uurida süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise potentsiaali; |
| --- | --- |

55.

juhib tähelepanu sellele, et meredest ja ookeanidest saadaval energial on suur potentsiaal omamaiste ressursside kasutamise, energiaallikate mitmekesistamise ning kliima- ja energiaeesmärkide saavutamisele kaasaaitamise seisukohast; rõhutab, et taastuv mereenergia on tuleviku tööstusharu, ning juhib sellega seoses tähelepanu sellise puhta ja nn sinise energia uuenduslike allikate väljaarendamise tähtsusele nagu tõusu- ja mõõnaenergia, laineenergia ja osmootne energia, nagu on viidanud komisjon oma 20. jaanuari 2014. aasta teatises sinise energia kohta; juhib tähelepanu sellele, et liikmesriikidevahelised avamere energiavõrgud on väga tähtsad; rõhutab vajadust võtta arvesse ja täiendavalt uurida süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise potentsiaali;

| 56. | rõhutab, et merede ja ookeanide energiaressursside võimaluste uurimisel ja kasutamisel tuleb arvestada tehnosiirde vajadusega, pidades eelkõige silmas oskusliku ja kõrgelt kvalifitseeritud tööjõu koolitamist ning keskkonnasäästlikkuse rangete kriteeriumide täitmist; juhib tähelepanu selliste tööhõivega seotud tegevuste, samuti seonduvate tegevuste potentsiaalsele mitmekordistavale mõjule nii väärtusahela eelnevates kui ka järgnevates etappides; |
| --- | --- |

56.

rõhutab, et merede ja ookeanide energiaressursside võimaluste uurimisel ja kasutamisel tuleb arvestada tehnosiirde vajadusega, pidades eelkõige silmas oskusliku ja kõrgelt kvalifitseeritud tööjõu koolitamist ning keskkonnasäästlikkuse rangete kriteeriumide täitmist; juhib tähelepanu selliste tööhõivega seotud tegevuste, samuti seonduvate tegevuste potentsiaalsele mitmekordistavale mõjule nii väärtusahela eelnevates kui ka järgnevates etappides;

| 57. | rõhutab uue tehnoloogia olulist rolli, näiteks võitluses mere ökosüsteemide seisundi halvenemise vastu või süsinikdioksiidi heite kogumisel ja säilitamisel; palub komisjonil täiendavalt analüüsida, kuidas saab CO2 ohutu ja kulutõhusa transportimise tehnoloogiat ja kaasnevat infrastruktuuri kohaldada majanduslikult elujõulisel viisil; |
| --- | --- |

57.

rõhutab uue tehnoloogia olulist rolli, näiteks võitluses mere ökosüsteemide seisundi halvenemise vastu või süsinikdioksiidi heite kogumisel ja säilitamisel; palub komisjonil täiendavalt analüüsida, kuidas saab CO2 ohutu ja kulutõhusa transportimise tehnoloogiat ja kaasnevat infrastruktuuri kohaldada majanduslikult elujõulisel viisil;

| 58. | juhib tähelepanu sellele, et elektrigeneraatorite optimaalne asukoht sinise energia, nagu tuule-, laine- või päikeseenergia, ookeani hoovuste, osmootse energia ja soojusenergia muundamise rakendamiseks võib sõltuda mitmetest teguritest, sealhulgas vee sügavus, merepõhja tingimused, okeanograafilised omadused ja kaugus kaldast; on seetõttu arvamusel, et erinevate riiklike programmide abil batümeetria, merepõhja omaduste ja ookeani vertikaalse profiili kohta kogutud andmete ühtlustamine võib olla abiks taastuvenergia arendustegevuse asukohavaliku- ja loaandmispoliitikas; rõhutab samuti, et tuleb läbi viia mereenergia lahenduste täiendavad uuringud, et oleks võimalik arendada taskukohaseid, kulu- ja ressursitõhusaid tehnoloogilisi lahendusi energia valdkonnas; |
| --- | --- |

58.

juhib tähelepanu sellele, et elektrigeneraatorite optimaalne asukoht sinise energia, nagu tuule-, laine- või päikeseenergia, ookeani hoovuste, osmootse energia ja soojusenergia muundamise rakendamiseks võib sõltuda mitmetest teguritest, sealhulgas vee sügavus, merepõhja tingimused, okeanograafilised omadused ja kaugus kaldast; on seetõttu arvamusel, et erinevate riiklike programmide abil batümeetria, merepõhja omaduste ja ookeani vertikaalse profiili kohta kogutud andmete ühtlustamine võib olla abiks taastuvenergia arendustegevuse asukohavaliku- ja loaandmispoliitikas; rõhutab samuti, et tuleb läbi viia mereenergia lahenduste täiendavad uuringud, et oleks võimalik arendada taskukohaseid, kulu- ja ressursitõhusaid tehnoloogilisi lahendusi energia valdkonnas;

| 59. | on arvamusel, et mandrilava maavarade uurimine ja kaevandamine eeldab riigi pidevat osalemist, eriti seoses teabe, kaevandamiseks keelatud piirkondade kindlaksmääramise, keskkonnamõju hindamise, analüüsimise ja riskide minimeerimisega ning suveräänsete õiguste teostamisega; kutsub komisjoni üles esitama ja ajakohastama selliste merendustegevuste (nt energiatootmine avamerel, veealune kaevandamine, merest pärit liiva ja kruusa kasutamine jne) mittetäielikku loetelu, mille puhul on nõutav eelnev keskkonna- ja sotsiaal-majanduslik hinnang; nõuab, et pöörataks tähelepanu mineraalide taaskasutamisele ja ringlussevõtule, mis on veealuse kaevandamise alternatiivvõimalus, ning nende tegevuste pakutavatele võimalustele integreerida teaduslikud teadmised ja areng ning tehnosiire; |
| --- | --- |

59.

on arvamusel, et mandrilava maavarade uurimine ja kaevandamine eeldab riigi pidevat osalemist, eriti seoses teabe, kaevandamiseks keelatud piirkondade kindlaksmääramise, keskkonnamõju hindamise, analüüsimise ja riskide minimeerimisega ning suveräänsete õiguste teostamisega; kutsub komisjoni üles esitama ja ajakohastama selliste merendustegevuste (nt energiatootmine avamerel, veealune kaevandamine, merest pärit liiva ja kruusa kasutamine jne) mittetäielikku loetelu, mille puhul on nõutav eelnev keskkonna- ja sotsiaal-majanduslik hinnang; nõuab, et pöörataks tähelepanu mineraalide taaskasutamisele ja ringlussevõtule, mis on veealuse kaevandamise alternatiivvõimalus, ning nende tegevuste pakutavatele võimalustele integreerida teaduslikud teadmised ja areng ning tehnosiire;

| 60. | toetab ELi kooskõlastatud ja aktiivset osalemist Rahvusvahelises Süvamerepõhja Organisatsioonis, et tagada tõhus ja ennetav keskkonnaalane õigusraamistik, et vältida veealuse kaevandamise uurimise ja kasutamise kahjulikku mõju, sealhulgas erilise keskkonnahuvi objektiks olevatel aladel, samuti veealuse kaevandamise ja geneetiliste ressursside võimalike kasutusvõimaluste sotsiaalset mõju kohalikele kogukondadele, ning et tagada andmete täielik läbipaistvus; |
| --- | --- |

60.

toetab ELi kooskõlastatud ja aktiivset osalemist Rahvusvahelises Süvamerepõhja Organisatsioonis, et tagada tõhus ja ennetav keskkonnaalane õigusraamistik, et vältida veealuse kaevandamise uurimise ja kasutamise kahjulikku mõju, sealhulgas erilise keskkonnahuvi objektiks olevatel aladel, samuti veealuse kaevandamise ja geneetiliste ressursside võimalike kasutusvõimaluste sotsiaalset mõju kohalikele kogukondadele, ning et tagada andmete täielik läbipaistvus;

| 61. | on arvamusel, et mere- ja ookeanipõhine biotehnoloogia on äärmiselt mitmetahuline valdkond, mis üldiselt peidab endas tohutult võimalusi uute teadmiste saamiseks ja rakendamiseks ning suure lisandväärtusega uute toodete ja protsesside (uued materjalid, toiduained, ravimite koostisosad jm) loomiseks; juhib tähelepanu kõnealuse sektori haridus- ja koolitusvajadustele, mis nõuab liikmesriikidelt suure vastutuse võtmist koos erasektoriga ning sarnaselt ulatuslikku rahvusvahelist koostööd; |
| --- | --- |

61.

on arvamusel, et mere- ja ookeanipõhine biotehnoloogia on äärmiselt mitmetahuline valdkond, mis üldiselt peidab endas tohutult võimalusi uute teadmiste saamiseks ja rakendamiseks ning suure lisandväärtusega uute toodete ja protsesside (uued materjalid, toiduained, ravimite koostisosad jm) loomiseks; juhib tähelepanu kõnealuse sektori haridus- ja koolitusvajadustele, mis nõuab liikmesriikidelt suure vastutuse võtmist koos erasektoriga ning sarnaselt ulatuslikku rahvusvahelist koostööd;

| 62. | rõhutab sotsiaaldialoogi olulisust ning on seisukohal, et kõik meremajanduses osalevad sotsiaalpartnerid peaksid olema selles esindatud; toonitab meremajanduse üldise arengu küsimuses sidusrühmadega, sealhulgas kodanikuühiskonna ning piirkondlike ja kohalike asutustega konsulteerimise tähtsust; |
| --- | --- |

62.

rõhutab sotsiaaldialoogi olulisust ning on seisukohal, et kõik meremajanduses osalevad sotsiaalpartnerid peaksid olema selles esindatud; toonitab meremajanduse üldise arengu küsimuses sidusrühmadega, sealhulgas kodanikuühiskonna ning piirkondlike ja kohalike asutustega konsulteerimise tähtsust;

| 63. | toetab teatisesse lisatud komisjoni algatust edendada oskuste ühendust ja teadmiste innovatsiooni keskust meremajanduse valdkonnas; |
| --- | --- |

63.

toetab teatisesse lisatud komisjoni algatust edendada oskuste ühendust ja teadmiste innovatsiooni keskust meremajanduse valdkonnas;

| 64. | on arvamusel, et suurte merekatastroofide edasiseks vältimiseks tuleks käivitada meresõiduohutuse pakett „Erika IV“; on seisukohal, et kõnealune pakett peaks tunnistama merealale tekitatud ökoloogilist kahju Euroopa õigusaktides; |
| --- | --- |

64.

on arvamusel, et suurte merekatastroofide edasiseks vältimiseks tuleks käivitada meresõiduohutuse pakett „Erika IV“; on seisukohal, et kõnealune pakett peaks tunnistama merealale tekitatud ökoloogilist kahju Euroopa õigusaktides;

| 65. | rõhutab, et tuleb suurendada kodanikuühiskonna teadlikkust mere tähtsusest majandusliku, kultuurilise ja sotsiaalse ressursina, samuti teadusuuringute ja dialoogi olulisusest sidusrühmade ja kodanike vahelise integreeritud jätkusuutlikkuse saavutamisel; |
| --- | --- |

65.

rõhutab, et tuleb suurendada kodanikuühiskonna teadlikkust mere tähtsusest majandusliku, kultuurilise ja sotsiaalse ressursina, samuti teadusuuringute ja dialoogi olulisusest sidusrühmade ja kodanike vahelise integreeritud jätkusuutlikkuse saavutamisel;

| 66. | arvab, et meri ja rannik on väärtuslik ressurss, mis peaks moodustama ühe ELi tööstuse taaselustamise poliitika tugisamba; juhib tähelepanu sellele, et tuleks püüda meretööstust elavdada, toetades samas Euroopa majanduse ühtsust ja säästvat arengut, eriti piirkondades, kus see potentsiaal on globaliseerumise tagajärjel kasutamata jäänud; |
| --- | --- |

66.

arvab, et meri ja rannik on väärtuslik ressurss, mis peaks moodustama ühe ELi tööstuse taaselustamise poliitika tugisamba; juhib tähelepanu sellele, et tuleks püüda meretööstust elavdada, toetades samas Euroopa majanduse ühtsust ja säästvat arengut, eriti piirkondades, kus see potentsiaal on globaliseerumise tagajärjel kasutamata jäänud;

| 67. | on seisukohal, et teabe ja parimate tavade vahetamine võib valdkonna kiirele ja säästvale arengule kaasa aidata; |
| --- | --- |

67.

on seisukohal, et teabe ja parimate tavade vahetamine võib valdkonna kiirele ja säästvale arengule kaasa aidata;

o

o o

| 68. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikidele. |
| --- | --- |

68.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikidele.

---

(1)  ELT L 257, 28.8.2014, lk 135.

(2)  ELT L 164, 25.6.2008, lk 19.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0300.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0438.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0178.

(6)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 104.

(7)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 174.

(8)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 892.

(9)  ELT C 12, 15.1.2015, lk 93.

(10)  ELT C 19, 21.1.2015, lk 24.

---

| 22.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 316/76 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 316/76

---

P8_TA(2015)0292

Noorte ettevõtluse edendamine hariduse ja koolituse kaudu

Euroopa Parlamendi 8. septembri 2015. aasta resolutsioon noorte ettevõtluse edendamise kohta hariduse ja koolituse kaudu (2015/2006(INI))

(2017/C 316/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 165 ja 166, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 165 ja 166,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 14, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 14,

| — | võttes arvesse nõukogu 12. detsembri 2014. aasta järeldusi ettevõtluse kohta hariduses ja koolituses (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. detsembri 2014. aasta järeldusi ettevõtluse kohta hariduses ja koolituses (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust,

| — | võttes arvesse nõukogu 20. mai 2014. aasta järeldusi, mis käsitlevad noorte ettevõtluse edendamist noorte sotsiaalse kaasatuse soodustamiseks (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. mai 2014. aasta järeldusi, mis käsitlevad noorte ettevõtluse edendamist noorte sotsiaalse kaasatuse soodustamiseks (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldusi, mis käsitlevad strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal (ET 2020) (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldusi, mis käsitlevad strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal (ET 2020) (3),

| — | võttes arvesse nõukogu 22. aprilli 2013. aasta soovitust noortegarantii loomise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. aprilli 2013. aasta soovitust noortegarantii loomise kohta (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovitust mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovitust mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (5),

| — | võttes arvesse nõukogu 28. juuni 2011. aasta soovitust, mis käsitleb juhtalgatust „Noorte liikuvus“ – õppega seotud liikuvuse edendamine noorte seas (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. juuni 2011. aasta soovitust, mis käsitleb juhtalgatust „Noorte liikuvus“ – õppega seotud liikuvuse edendamine noorte seas (6),

| — | võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2009. aasta resolutsiooni Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2009. aasta resolutsiooni Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) kohta (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitust 2006/962/EÜ võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitust 2006/962/EÜ võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (8),

| — | võttes arvesse komisjoni 19. juuni 2013. aasta teatist „Koostöö Euroopa noorte heaks. Meetmed noorte töötuse vähendamiseks“ (COM(2013)0447), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. juuni 2013. aasta teatist „Koostöö Euroopa noorte heaks. Meetmed noorte töötuse vähendamiseks“ (COM(2013)0447),

| — | võttes arvesse komisjoni 9. jaanuari 2013. aasta teatist „Tegevuskava „Ettevõtlus 2020“. Ettevõtlikkuse taaselavdamine Euroopas“ (COM(2012)0795), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 9. jaanuari 2013. aasta teatist „Tegevuskava „Ettevõtlus 2020“. Ettevõtlikkuse taaselavdamine Euroopas“ (COM(2012)0795),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. novembri 2012. aasta teatist „Hariduse ümbermõtestamine: investeerimine oskustesse paremate sotsiaalmajanduslike tulemuste nimel“ (COM(2012)0669), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. novembri 2012. aasta teatist „Hariduse ümbermõtestamine: investeerimine oskustesse paremate sotsiaalmajanduslike tulemuste nimel“ (COM(2012)0669),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. detsembri 2011. aasta teatist „Haridus ja koolitus arukas, jätkusuutlikus ja kaasavas Euroopas“ (COM(2011)0902), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. detsembri 2011. aasta teatist „Haridus ja koolitus arukas, jätkusuutlikus ja kaasavas Euroopas“ (COM(2011)0902),

| — | võttes arvesse komisjoni 28. jaanuari 2015. aasta aruannet „Ettevõtlusharidus kui tee edule“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. jaanuari 2015. aasta aruannet „Ettevõtlusharidus kui tee edule“,

| — | võttes arvesse komisjoni 2013. aasta märtsis avaldatud sotsiaalse Euroopa suuniseid „Sotsiaalne majandus ja sotsiaalsed ettevõtted“ (ISBN: 978-92-79-26866-3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2013. aasta märtsis avaldatud sotsiaalse Euroopa suuniseid „Sotsiaalne majandus ja sotsiaalsed ettevõtted“ (ISBN: 978-92-79-26866-3),

| — | võttes arvesse oma 28. aprilli 2015. aasta resolutsiooni Bologna protsessi rakendamise järelmeetmete kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. aprilli 2015. aasta resolutsiooni Bologna protsessi rakendamise järelmeetmete kohta (9),

| — | võttes arvesse oma 11. septembri 2012. aasta resolutsiooni hariduse, koolituse ja Euroopa 2020 kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. septembri 2012. aasta resolutsiooni hariduse, koolituse ja Euroopa 2020 kohta (10),

| — | võttes arvesse oma 1. detsembri 2011. aasta resolutsiooni kooli poolelijätmise vähendamise kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. detsembri 2011. aasta resolutsiooni kooli poolelijätmise vähendamise kohta (11),

| — | võttes arvesse oma 12. mai 2011. aasta resolutsiooni varases eas õppimise kohta Euroopa Liidus (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. mai 2011. aasta resolutsiooni varases eas õppimise kohta Euroopa Liidus (12),

| — | võttes arvesse oma 18. mai 2010. aasta resolutsiooni muutuva maailma võtmepädevuste ning töökava „Haridus ja koolitus 2010“ rakendamise kohta (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. mai 2010. aasta resolutsiooni muutuva maailma võtmepädevuste ning töökava „Haridus ja koolitus 2010“ rakendamise kohta (13),

| — | võttes arvesse oma 18. detsembri 2008. aasta resolutsiooni elukestva õppimise panuse kohta teadmiste, loovuse ja innovatsiooni heaks ning töökava „Haridus ja koolitus 2010“ rakendamise kohta (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. detsembri 2008. aasta resolutsiooni elukestva õppimise panuse kohta teadmiste, loovuse ja innovatsiooni heaks ning töökava „Haridus ja koolitus 2010“ rakendamise kohta (14),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ja tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A8-0239/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ja tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A8-0239/2015),

| A. | arvestades, et ELi majanduskasvu, tööhõive, hariduse ja sotsiaalse kaasamise eesmärke silmas pidades ning Euroopa Liidus noorte tööpuuduse vähendamiseks tuleb noorte ettevõtlus tihedalt siduda tänase noorte põlvkonna toetamise poliitilise strateegiaga; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi majanduskasvu, tööhõive, hariduse ja sotsiaalse kaasamise eesmärke silmas pidades ning Euroopa Liidus noorte tööpuuduse vähendamiseks tuleb noorte ettevõtlus tihedalt siduda tänase noorte põlvkonna toetamise poliitilise strateegiaga;

| B. | arvestades, et ettevõtlust tuleks mõista selle laiemas mõttes kui võimet oma ideid ellu viia; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ettevõtlust tuleks mõista selle laiemas mõttes kui võimet oma ideid ellu viia;

| C. | arvestades, et 2015. aasta veebruaris oli ELi 28 liikmesriigis 4,85 miljonit töötut noort, mis on lubamatult suur arv, ja kuigi noorte tööpuudus väheneb – 2014. aasta veebruariga võrreldes on see vähenenud 494 000 inimese võrra – toimub vähenemine liiga aeglaselt; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 2015. aasta veebruaris oli ELi 28 liikmesriigis 4,85 miljonit töötut noort, mis on lubamatult suur arv, ja kuigi noorte tööpuudus väheneb – 2014. aasta veebruariga võrreldes on see vähenenud 494 000 inimese võrra – toimub vähenemine liiga aeglaselt;

| D. | võttes arvesse, et noorte tööpuuduse määr on kõrge, ning asjaolu, et eelarve konsolideerimine eeskätt kriisist enim mõjutatud liikmesriikides ei tohi toimuda noori puudutavate töökohtade arvelt; arvestades, et sellise suure noorte tööpuuduse tagajärjel kogevad noored, eriti ebasoodsas ja haavatavas olukorras olevad noored, järjest enam vaesust ja sotsiaalset tõrjutust; tunnistab siiski kiiduväärset asjaolu, et võetud on kohustusi noorte tööhõive algatuse vahendite edastamise kiirendamiseks liikmesriikidele, kuid nõuab, et komisjon pühenduks veelgi rohkem selle tõsise probleemi lahendamisele; |
| --- | --- |

D.

võttes arvesse, et noorte tööpuuduse määr on kõrge, ning asjaolu, et eelarve konsolideerimine eeskätt kriisist enim mõjutatud liikmesriikides ei tohi toimuda noori puudutavate töökohtade arvelt; arvestades, et sellise suure noorte tööpuuduse tagajärjel kogevad noored, eriti ebasoodsas ja haavatavas olukorras olevad noored, järjest enam vaesust ja sotsiaalset tõrjutust; tunnistab siiski kiiduväärset asjaolu, et võetud on kohustusi noorte tööhõive algatuse vahendite edastamise kiirendamiseks liikmesriikidele, kuid nõuab, et komisjon pühenduks veelgi rohkem selle tõsise probleemi lahendamisele;

| E. | arvestades, et hariduse ja koolituse ning tööturu vaheline lõhe on üks ELi noorte töötuse ja suure arvu täitmata töökohtade põhjusi ja seda tuleks vähendada, suurendades noorte mõjukust oluliste pädevuste, sealhulgas algatusvõime ja ettevõtlikkuse abil, mida on vaja, et osaleda enesekindlalt tänapäevases teadmistepõhises majanduses ja ühiskonnas; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et hariduse ja koolituse ning tööturu vaheline lõhe on üks ELi noorte töötuse ja suure arvu täitmata töökohtade põhjusi ja seda tuleks vähendada, suurendades noorte mõjukust oluliste pädevuste, sealhulgas algatusvõime ja ettevõtlikkuse abil, mida on vaja, et osaleda enesekindlalt tänapäevases teadmistepõhises majanduses ja ühiskonnas;

| F. | arvestades, et Euroopa Liit edendab strateegia „Euroopa 2020“ ja selle juhtalgatuste „Uued oskused ja töökohad“, „Digitaalarengu tegevuskava“, „Innovaatiline liit“ ja „Noorte liikuvus“ ning naisettevõtjatele ning ebasoodsamas olukorras ja puuetega inimestele suunatud toetuse kaudu ettevõtlust, ergutades algatusvõimet ja ettevõtlikku mõtteviisi ning sellega seotud teadmisi, oskusi ja pädevust kui võtmeomadusi, mis võivad suurendada konkurentsivõimet ning arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Liit edendab strateegia „Euroopa 2020“ ja selle juhtalgatuste „Uued oskused ja töökohad“, „Digitaalarengu tegevuskava“, „Innovaatiline liit“ ja „Noorte liikuvus“ ning naisettevõtjatele ning ebasoodsamas olukorras ja puuetega inimestele suunatud toetuse kaudu ettevõtlust, ergutades algatusvõimet ja ettevõtlikku mõtteviisi ning sellega seotud teadmisi, oskusi ja pädevust kui võtmeomadusi, mis võivad suurendada konkurentsivõimet ning arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu;

| G. | arvestades, et ettevõtlus on tähtis majanduskasvu ja töökohtade loomise tõukejõud, sest aitab luua uusi ettevõtteid ja töökohti, avab uusi turge, tugevdab konkurentsivõimet, suurendab tootlikkust ja innovatsiooni, tugevdab Euroopa konkurentsivõimet ja loob jõukust ning peaks seetõttu olema kõigile võrdsetel alustel kättesaadav; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ettevõtlus on tähtis majanduskasvu ja töökohtade loomise tõukejõud, sest aitab luua uusi ettevõtteid ja töökohti, avab uusi turge, tugevdab konkurentsivõimet, suurendab tootlikkust ja innovatsiooni, tugevdab Euroopa konkurentsivõimet ja loob jõukust ning peaks seetõttu olema kõigile võrdsetel alustel kättesaadav;

| H. | arvestades, et ettevõtlus ja eelkõige sotsiaalne ettevõtlus on tähtsad sotsiaalse ühtekuuluvuse ja jätkusuutlikkuse edendajad, mis võivad edendada majandust, vähendades samal ajal ilmajäetust, sotsiaalset tõrjutust ja muid sotsiaalseid probleeme; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ettevõtlus ja eelkõige sotsiaalne ettevõtlus on tähtsad sotsiaalse ühtekuuluvuse ja jätkusuutlikkuse edendajad, mis võivad edendada majandust, vähendades samal ajal ilmajäetust, sotsiaalset tõrjutust ja muid sotsiaalseid probleeme;

| I. | arvestades, et ettevõtlus ning eelkõige väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) on ELi majanduse alustala ning tähtsaim ja põhiline uute töökohtade loomise allikas; arvestades, et naiste ettevõtluse potentsiaal on majanduskasvu ja töökohtade loomise alakasutatud allikas; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ettevõtlus ning eelkõige väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) on ELi majanduse alustala ning tähtsaim ja põhiline uute töökohtade loomise allikas; arvestades, et naiste ettevõtluse potentsiaal on majanduskasvu ja töökohtade loomise alakasutatud allikas;

| J. | arvestades, et need kultuurid, kus hinnatakse ja tunnustatakse ettevõtluspädevust ja ettevõtjale omast käitumist, näiteks loovust, innovatsiooni, algatusvõimet, kalkuleeritud riskide võtmist, iseseisvat mõtlemist ja võimaluste leidmist ning juhioskusi, edendavad majanduslikele, sotsiaalsetele ja keskkonnaalastele väljakutsetele uute lahenduste otsimise valmidust, kaasates haridusse teooriat ja praktikat ühendavad teadmiste komponendid ja vähendades ettevõtluskogemuse ja hariduse vahelisi tõkkeid; seetõttu on väga tähtis, et need isiklikud pädevused oleksid põimitud haridussüsteemi ja oleksid kõigil tasanditel igapäevaelu osa; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et need kultuurid, kus hinnatakse ja tunnustatakse ettevõtluspädevust ja ettevõtjale omast käitumist, näiteks loovust, innovatsiooni, algatusvõimet, kalkuleeritud riskide võtmist, iseseisvat mõtlemist ja võimaluste leidmist ning juhioskusi, edendavad majanduslikele, sotsiaalsetele ja keskkonnaalastele väljakutsetele uute lahenduste otsimise valmidust, kaasates haridusse teooriat ja praktikat ühendavad teadmiste komponendid ja vähendades ettevõtluskogemuse ja hariduse vahelisi tõkkeid; seetõttu on väga tähtis, et need isiklikud pädevused oleksid põimitud haridussüsteemi ja oleksid kõigil tasanditel igapäevaelu osa;

| K. | arvestades, et mõnes liikmesriigis ei loeta idufirma asutamist (mis tahes liiki, sotsiaalsest ettevõtlusest isiklikule kasule suunatud ärini) piisavalt arvestatavaks karjäärivalikuks ja ettevõtjaks pürgijad leiavad haridussüsteemis vähe toetust; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et mõnes liikmesriigis ei loeta idufirma asutamist (mis tahes liiki, sotsiaalsest ettevõtlusest isiklikule kasule suunatud ärini) piisavalt arvestatavaks karjäärivalikuks ja ettevõtjaks pürgijad leiavad haridussüsteemis vähe toetust;

| L. | arvestades, et noored ettevõtjad peavad tulema toime arvukate probleemide ja raskustega, nagu kogemuste ja õigete oskuste puudumine, rahastuse ja taristu kättesaamatus; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et noored ettevõtjad peavad tulema toime arvukate probleemide ja raskustega, nagu kogemuste ja õigete oskuste puudumine, rahastuse ja taristu kättesaamatus;

| M. | arvestades, et hiljutiste uuringute andmetel on ettevõtluspädevusi võimalik õppida ning õigesti kujundatud ja elluviidud ja kõigile kättesaadav ettevõtlusharidus võib väga positiivselt mõjutada inimeste elu ja nende tööalast konkurentsivõimet, uute ettevõtete asutamise tempot ning ettevõtete püsimajäämise määra; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et hiljutiste uuringute andmetel on ettevõtluspädevusi võimalik õppida ning õigesti kujundatud ja elluviidud ja kõigile kättesaadav ettevõtlusharidus võib väga positiivselt mõjutada inimeste elu ja nende tööalast konkurentsivõimet, uute ettevõtete asutamise tempot ning ettevõtete püsimajäämise määra;

| N. | arvestades, et kindlate järelduste tegemiseks tuleb ettevõtlushariduse mõju mõõtmisel lähtuda kriitilisest hoiakust ja kindlatest tõenditest ning kasutada tunnustatud statistikavahendeid ja -tehnikaid; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kindlate järelduste tegemiseks tuleb ettevõtlushariduse mõju mõõtmisel lähtuda kriitilisest hoiakust ja kindlatest tõenditest ning kasutada tunnustatud statistikavahendeid ja -tehnikaid;

| O. | arvestades, et ettevõtlusharidus peaks hõlmama sotsiaalset mõõdet, sealhulgas õpetust õiglase kaubanduse, sotsiaalse ettevõtluse ja alternatiivsete ärimudelite, näiteks ühistute kohta, et saavutada sotsiaalne, kaasav ja jätkusuutlik majandus; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ettevõtlusharidus peaks hõlmama sotsiaalset mõõdet, sealhulgas õpetust õiglase kaubanduse, sotsiaalse ettevõtluse ja alternatiivsete ärimudelite, näiteks ühistute kohta, et saavutada sotsiaalne, kaasav ja jätkusuutlik majandus;

| P. | arvestades, et ettevõtja mõtteviis tugevdab noorte tööalast konkurentsivõimet ja arendab neis omadusi, mis on vajalikud probleemide lahendamiseks nii töö- kui ka eraelus, ning aitab ennetada vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse suurenemist; arvestades, et hõlpsam juurdepääs mikrokrediidirahastule võib aidata neid eesmärke saavutada; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ettevõtja mõtteviis tugevdab noorte tööalast konkurentsivõimet ja arendab neis omadusi, mis on vajalikud probleemide lahendamiseks nii töö- kui ka eraelus, ning aitab ennetada vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse suurenemist; arvestades, et hõlpsam juurdepääs mikrokrediidirahastule võib aidata neid eesmärke saavutada;

| Q. | arvestades, et haridus ja kutseõpe tervikuna on inimese isikliku arengu seisukohast äärmiselt tähtis ja peab seetõttu olema piisavalt lai, et panna alus kogu elu kestvale arengule ning teadmiste süvendamisele ja valdkonnaüleste oskuste omandamisele, ning piisavalt praktiline, et võimaldada inimestel kujundada tõelist karjääri ning väärtuslikku töö- ja eraelu; arvestades, et hariduse nende kahe aspekti eduka ühendamise ja noorte töötuse riski vähendamise vahel on otsene seos; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et haridus ja kutseõpe tervikuna on inimese isikliku arengu seisukohast äärmiselt tähtis ja peab seetõttu olema piisavalt lai, et panna alus kogu elu kestvale arengule ning teadmiste süvendamisele ja valdkonnaüleste oskuste omandamisele, ning piisavalt praktiline, et võimaldada inimestel kujundada tõelist karjääri ning väärtuslikku töö- ja eraelu; arvestades, et hariduse nende kahe aspekti eduka ühendamise ja noorte töötuse riski vähendamise vahel on otsene seos;

| R. | arvestades, et ettevõtlusvaimu ja -oskusi on igaühel võimalik omandada, õppida ja arendada; arvestades, et igat tüüpi ja igal tasemel haridus annab teatavad võimalused ettevõtluses vajalike oskuste ja võimete arendamiseks olulisemate pädevuste üldise omandamise raames; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et ettevõtlusvaimu ja -oskusi on igaühel võimalik omandada, õppida ja arendada; arvestades, et igat tüüpi ja igal tasemel haridus annab teatavad võimalused ettevõtluses vajalike oskuste ja võimete arendamiseks olulisemate pädevuste üldise omandamise raames;

| S. | arvestades, et ettevõtlusoskused on seotud muude oskustega, nagu IKT-, probleemide lahendamise ja finantsoskused, mida tuleks arendada; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et ettevõtlusoskused on seotud muude oskustega, nagu IKT-, probleemide lahendamise ja finantsoskused, mida tuleks arendada;

| T. | arvestades, et haridus ja koolitus on äärmiselt tähtsad, sest annavad noortele motivatsiooni ja võimalusi oma ettevõtlusprojektide käivitamiseks; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et haridus ja koolitus on äärmiselt tähtsad, sest annavad noortele motivatsiooni ja võimalusi oma ettevõtlusprojektide käivitamiseks;

| U. | arvestades, et haridus kui avalik hüve peaks olema täielikult kaasav ja integreeritud, pöörates erilist tähelepanu asjaolule, et erineva sotsiaal-majandusliku taustaga õppijatele oleks tagatud sellele võrdne juurdepääs; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et haridus kui avalik hüve peaks olema täielikult kaasav ja integreeritud, pöörates erilist tähelepanu asjaolule, et erineva sotsiaal-majandusliku taustaga õppijatele oleks tagatud sellele võrdne juurdepääs;

| V. | arvestades, et võõrkeelteoskus võimaldab noortel osaleda ettevõtluses rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et võõrkeelteoskus võimaldab noortel osaleda ettevõtluses rahvusvahelisel tasandil;

| W. | arvestades, et alaesindatud ja ebasoodsas olukorras rühmad vajavad erilist tähelepanu ja toetust kogu haridustee vältel, millesse on kaasatud ka vanemad ja kogukonnad, ning neid tuleb abistada äriühingu või ettevõtte alustamisel, juhtimisel ja laiendamisel; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et alaesindatud ja ebasoodsas olukorras rühmad vajavad erilist tähelepanu ja toetust kogu haridustee vältel, millesse on kaasatud ka vanemad ja kogukonnad, ning neid tuleb abistada äriühingu või ettevõtte alustamisel, juhtimisel ja laiendamisel;

| X. | arvestades, et noored saavad kasu ettevõtluskoolitusest ja -haridusest ning praktilise ettevõtluse kogemusest, mis toetab nende oskuste ja annete arendamist, võimaldades neil suurendada enesekindlust, ning mis aitab kaasa uute ettevõtete loomisele, tööalasele konkurentsivõimele ja innovatsioonile; arvestades, et paljude puudega noorte jaoks on ettevõtlus suuresti kasutamata võimalus; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et noored saavad kasu ettevõtluskoolitusest ja -haridusest ning praktilise ettevõtluse kogemusest, mis toetab nende oskuste ja annete arendamist, võimaldades neil suurendada enesekindlust, ning mis aitab kaasa uute ettevõtete loomisele, tööalasele konkurentsivõimele ja innovatsioonile; arvestades, et paljude puudega noorte jaoks on ettevõtlus suuresti kasutamata võimalus;

| Y. | arvestades, et sotsiaalsed ja solidaarsed ettevõtted aitavad kaasa innovaatilisele kestlikule kasvule, edendavad suuremat ühtekuuluvust ühiskonnas ja kohalikes kogukondades ning võivad luua tööhõive võimalusi noortele, sealhulgas nendele, kes on kehvemal järjel ja nendele, kes on tööturult enim tõrjutud; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et sotsiaalsed ja solidaarsed ettevõtted aitavad kaasa innovaatilisele kestlikule kasvule, edendavad suuremat ühtekuuluvust ühiskonnas ja kohalikes kogukondades ning võivad luua tööhõive võimalusi noortele, sealhulgas nendele, kes on kehvemal järjel ja nendele, kes on tööturult enim tõrjutud;

| Z. | arvestades, et liiga vähesed noored viivad oma ettevõtlusidee ellu ja et naisettevõtjaid on proportsionaalselt veelgi vähem kui mehi (seda eriti naiste puhul, kes pärinevad haavatavatest sotsiaalsetest rühmadest ning kogevad kahekordset diskrimineerimist) ning samal ajal kui naisettevõtjad on keskmiselt kõrgema haridustasemega kui mehed, tegutsevad nad vähem innovatiivsetes ja aeglasema kasvuga sektorites ja töötavad väiksemates ettevõtetes kui mehed; arvestades, et aktiivselt tuleb edendada viise, kuidas ületada peamisi takistusi, mis panevad naisi ettevõtlusideest loobuma või mille tõttu nad ettevõtlusest rohkem kasu ei saa (15); |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et liiga vähesed noored viivad oma ettevõtlusidee ellu ja et naisettevõtjaid on proportsionaalselt veelgi vähem kui mehi (seda eriti naiste puhul, kes pärinevad haavatavatest sotsiaalsetest rühmadest ning kogevad kahekordset diskrimineerimist) ning samal ajal kui naisettevõtjad on keskmiselt kõrgema haridustasemega kui mehed, tegutsevad nad vähem innovatiivsetes ja aeglasema kasvuga sektorites ja töötavad väiksemates ettevõtetes kui mehed; arvestades, et aktiivselt tuleb edendada viise, kuidas ületada peamisi takistusi, mis panevad naisi ettevõtlusideest loobuma või mille tõttu nad ettevõtlusest rohkem kasu ei saa (15);

| AA. | arvestades, et mõnes liikmesriigis pakuvad käsitöö-, tööstus- ja kaubanduskojad sihipäraselt suunatud programme, et toetada ettevõtlusega alustamist; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et mõnes liikmesriigis pakuvad käsitöö-, tööstus- ja kaubanduskojad sihipäraselt suunatud programme, et toetada ettevõtlusega alustamist;

| AB. | arvestades, et haridus ja koolitus on enamasti ühe riigi kesksed ja mõned liikmesriigid ei ole veel välja töötanud üldist poliitikat või strateegilist lähenemist ettevõtlushariduse või ettevõtlust soodustavate õppekavade ja õpetusmeetodite kohta; arvestades, et kõik Euroopa õpetajad ja haridusjuhid ei ole saanud ettevõtlushariduse valdkonnas kutsealase pidevõppe või esialgse väljaõppe raames piisavat ettevalmistust ning see võib takistada ettevõtlusvaimu piisavat juurdumist haridussüsteemis (16); |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et haridus ja koolitus on enamasti ühe riigi kesksed ja mõned liikmesriigid ei ole veel välja töötanud üldist poliitikat või strateegilist lähenemist ettevõtlushariduse või ettevõtlust soodustavate õppekavade ja õpetusmeetodite kohta; arvestades, et kõik Euroopa õpetajad ja haridusjuhid ei ole saanud ettevõtlushariduse valdkonnas kutsealase pidevõppe või esialgse väljaõppe raames piisavat ettevalmistust ning see võib takistada ettevõtlusvaimu piisavat juurdumist haridussüsteemis (16);

| AC. | arvestades, et õpetajatel peaks olema võimalus teha ettevõtjatega koostööd ja määrata nendega koos kindlaks õppe-eesmärgid, samuti tuleks neile anda asjakohast toetust ja vahendid, et rakendada õppijakeskseid strateegiaid ja kohandada õpetamismeetodeid vastavalt haavatavate õppijate vajadustele; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et õpetajatel peaks olema võimalus teha ettevõtjatega koostööd ja määrata nendega koos kindlaks õppe-eesmärgid, samuti tuleks neile anda asjakohast toetust ja vahendid, et rakendada õppijakeskseid strateegiaid ja kohandada õpetamismeetodeid vastavalt haavatavate õppijate vajadustele;

| AD. | arvestades, et mitteformaalne ja informaalne õpe täiendavad ja rikastavad formaalõpet, pakkudes mitmesuguseid kasulikke õpikogemusi, ja seetõttu tuleks neid tunnustada olulise ettevõtluspädevuste omandamise ja arendamise allikana; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et mitteformaalne ja informaalne õpe täiendavad ja rikastavad formaalõpet, pakkudes mitmesuguseid kasulikke õpikogemusi, ja seetõttu tuleks neid tunnustada olulise ettevõtluspädevuste omandamise ja arendamise allikana;

| AE. | arvestades, et informaalne õpe võib täita peamist osa ettevõtlusoskuste arendamisel ja säilitamisel, eriti tõrjutud rühmade seas; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et informaalne õpe võib täita peamist osa ettevõtlusoskuste arendamisel ja säilitamisel, eriti tõrjutud rühmade seas;

| AF. | arvestades, et mitteformaalne ja informaalne õpe on eriti tähtsad noorte jaoks, kellel on vähem võimalusi, sest see on nende jaoks täiendav õppimisallikas ja võimalik viis formaalse hariduse ja koolituse juurde jõudmiseks; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et mitteformaalne ja informaalne õpe on eriti tähtsad noorte jaoks, kellel on vähem võimalusi, sest see on nende jaoks täiendav õppimisallikas ja võimalik viis formaalse hariduse ja koolituse juurde jõudmiseks;

| AG. | arvestades, et haridusasutustes õpetavad kogenud ettevõtjad kujundavad ettevõtlusele positiivse maine ja hõlbustavad ettevõtluse poole liikumist; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et haridusasutustes õpetavad kogenud ettevõtjad kujundavad ettevõtlusele positiivse maine ja hõlbustavad ettevõtluse poole liikumist;

| AH. | arvestades, et ettevõtluse, sealhulgas sotsiaalse ettevõtluse teema tuleks lisada õpetajate ja karjäärinõustajate koolitusse; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et ettevõtluse, sealhulgas sotsiaalse ettevõtluse teema tuleks lisada õpetajate ja karjäärinõustajate koolitusse;

| AI. | arvestades, et riiklikud haridussüsteemid on tööturu muutustele reageerides arenenud eri tempos; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et riiklikud haridussüsteemid on tööturu muutustele reageerides arenenud eri tempos;

| AJ. | arvestades, et 2014.–2020. aastani toimiva programmi Erasmus+ eesmärk on kogu Euroopa hariduse, koolituse ja noortetöö kaasajastamine ning see on avatud kõigi pidevõppe sektorite haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiorganisatsioonidele; arvestades, et see pakub rohkem kui neljale miljonile eurooplasele võimalust õppida, koolitust või töökogemust saada või välismaal vabatahtlikku tööd teha; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et 2014.–2020. aastani toimiva programmi Erasmus+ eesmärk on kogu Euroopa hariduse, koolituse ja noortetöö kaasajastamine ning see on avatud kõigi pidevõppe sektorite haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiorganisatsioonidele; arvestades, et see pakub rohkem kui neljale miljonile eurooplasele võimalust õppida, koolitust või töökogemust saada või välismaal vabatahtlikku tööd teha;

| AK. | arvestades, et ettevõtlusel on programmis Erasmus+ juba oma koht, see on üks liikuvusega seotud meetmete oodatavaid tulemusi; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et ettevõtlusel on programmis Erasmus+ juba oma koht, see on üks liikuvusega seotud meetmete oodatavaid tulemusi;

| AL. | arvestades, et oluline on edendada ja julgustada noorte ettevõtjate liikuvust selliste programmide kaudu nagu programm „Erasmus noortele ettevõtjatele“ (2009–2015), mis võimaldab noortel ettevõtjatel osaleda piiriülestes vahetustes ning õppida väikeettevõtete juhtimist kogenud ettevõtjatelt, samuti võidelda soolise ebavõrdsusega ettevõtluse valdkonnas; arvestades, et noorte osaluse suurendamiseks tuleb sellisele programmile eraldada rohkem vahendeid; |
| --- | --- |

AL.

arvestades, et oluline on edendada ja julgustada noorte ettevõtjate liikuvust selliste programmide kaudu nagu programm „Erasmus noortele ettevõtjatele“ (2009–2015), mis võimaldab noortel ettevõtjatel osaleda piiriülestes vahetustes ning õppida väikeettevõtete juhtimist kogenud ettevõtjatelt, samuti võidelda soolise ebavõrdsusega ettevõtluse valdkonnas; arvestades, et noorte osaluse suurendamiseks tuleb sellisele programmile eraldada rohkem vahendeid;

| AM. | arvestades, et nooremad inimesed huvituvad tegutsemisest füüsilisest isikust ettevõtjana ja et 15–24-aastastest noortest 45 % eelistaks olla füüsilisest isikust ettevõtja (17); |
| --- | --- |

AM.

arvestades, et nooremad inimesed huvituvad tegutsemisest füüsilisest isikust ettevõtjana ja et 15–24-aastastest noortest 45 % eelistaks olla füüsilisest isikust ettevõtja (17);

| AN. | arvestades, et kohaliku, riikliku ja Euroopa tasandi ärikogukond võiks anda märkimisväärsema panuse oskustepõhise vabatahtliku töö, haridusasutustega sõlmitud partnerluste ja poliitikakujundajatega tehtava koostöö vallas; |
| --- | --- |

AN.

arvestades, et kohaliku, riikliku ja Euroopa tasandi ärikogukond võiks anda märkimisväärsema panuse oskustepõhise vabatahtliku töö, haridusasutustega sõlmitud partnerluste ja poliitikakujundajatega tehtava koostöö vallas;

| AO. | arvestades, et olulise panuse annavad ka kodanikuühiskonna organisatsioonid (vabaühendused, näiteks ametiühingud, tööandjate ühendused ja muud sotsiaalsed rühmitused), nende seas algatus Junior Achievement – Young Enterprise Europe, mis pakub informaalse ja pidevõppe korras ettevõtlusalast haridust ja koolitust; arvestades, et seda panust on vaja täiendavalt tunnustada, kuigi sellega ei pruugi kaasneda tõendatud ametliku diplomi väljastamine; arvestades, et sellise panuse saavad anda ka ettevõtted, kes ise koolitust pakuvad; |
| --- | --- |

AO.

arvestades, et olulise panuse annavad ka kodanikuühiskonna organisatsioonid (vabaühendused, näiteks ametiühingud, tööandjate ühendused ja muud sotsiaalsed rühmitused), nende seas algatus Junior Achievement – Young Enterprise Europe, mis pakub informaalse ja pidevõppe korras ettevõtlusalast haridust ja koolitust; arvestades, et seda panust on vaja täiendavalt tunnustada, kuigi sellega ei pruugi kaasneda tõendatud ametliku diplomi väljastamine; arvestades, et sellise panuse saavad anda ka ettevõtted, kes ise koolitust pakuvad;

Rõhuasetus ettevõtlusalastele oskustele ja pädevustele

| 1. | tunnistab, et pidevõpe ja rahvusvaheline liikuvus on ELi jaoks oluline abinõu üleilmastumisega kohanemisel ja teadmistepõhisele majandusele üleminekul; rõhutab eelkõige algatusvõime ja ettevõtlikkuse tähtsust, mis kuulub elukestva õppe võtmepädevuste Euroopa lähteraamistikus toodud kaheksa võtmepädevuse hulka ja mida kõik inimesed vajavad eneseteostuseks ja isiklikuks arenguks, Euroopa kodanikuaktiivsuse ja osalemise rakendamiseks ning sotsiaalse kaasatuse ja tööhõive tagamiseks; |
| --- | --- |

1.

tunnistab, et pidevõpe ja rahvusvaheline liikuvus on ELi jaoks oluline abinõu üleilmastumisega kohanemisel ja teadmistepõhisele majandusele üleminekul; rõhutab eelkõige algatusvõime ja ettevõtlikkuse tähtsust, mis kuulub elukestva õppe võtmepädevuste Euroopa lähteraamistikus toodud kaheksa võtmepädevuse hulka ja mida kõik inimesed vajavad eneseteostuseks ja isiklikuks arenguks, Euroopa kodanikuaktiivsuse ja osalemise rakendamiseks ning sotsiaalse kaasatuse ja tööhõive tagamiseks;

| 2. | kutsub liikmesriike üles edendama noorte ettevõtlusoskusi õiguslike meetmete kaudu, mille eesmärk on tagada kvaliteetne praktika, keskendudes kvaliteetsele õppele ja sobivatele töötingimustele kui tööalase konkurentsivõime parandamise vahenditele, nagu on märgitud nõukogu soovituses praktika kvaliteediraamistiku kohta; |
| --- | --- |

2.

kutsub liikmesriike üles edendama noorte ettevõtlusoskusi õiguslike meetmete kaudu, mille eesmärk on tagada kvaliteetne praktika, keskendudes kvaliteetsele õppele ja sobivatele töötingimustele kui tööalase konkurentsivõime parandamise vahenditele, nagu on märgitud nõukogu soovituses praktika kvaliteediraamistiku kohta;

| 3. | rõhutab, et algatusvõime ja ettevõtlikkuse võtmepädevuse definitsioon peab olema lai ja selge ning hõlmama ettevõtlikkust, mida iseloomustab proaktiivsus, loovus, uuenduslikkus ning riskivalmidus, samuti võime eesmärkide saavutamiseks projekte kavandada ja hallata ning inimese teadlikkus oma töö kontekstist ja võimet avanevaid võimalusi ära kasutada, käsitledes nii ettevõtlust kui ka tööalast tegevust (mida nimetatakse siseettevõtluseks); usub, et loomemajanduse harud ja kultuuriga seotud ettevõtted võivad tuua esile eeskätt noortele sobivaid ettevõtlusvõimalusi; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et algatusvõime ja ettevõtlikkuse võtmepädevuse definitsioon peab olema lai ja selge ning hõlmama ettevõtlikkust, mida iseloomustab proaktiivsus, loovus, uuenduslikkus ning riskivalmidus, samuti võime eesmärkide saavutamiseks projekte kavandada ja hallata ning inimese teadlikkus oma töö kontekstist ja võimet avanevaid võimalusi ära kasutada, käsitledes nii ettevõtlust kui ka tööalast tegevust (mida nimetatakse siseettevõtluseks); usub, et loomemajanduse harud ja kultuuriga seotud ettevõtted võivad tuua esile eeskätt noortele sobivaid ettevõtlusvõimalusi;

| 4. | tuletab meelde, et loomemajandus on üks kõige ettevõtlikumaid sektoreid, mis arendab ülekantavaid oskusi, nagu loovmõtlemine, probleemide lahendamine, meeskonnatöö ja leidlikkus; |
| --- | --- |

4.

tuletab meelde, et loomemajandus on üks kõige ettevõtlikumaid sektoreid, mis arendab ülekantavaid oskusi, nagu loovmõtlemine, probleemide lahendamine, meeskonnatöö ja leidlikkus;

| 5. | rõhutab, et oluline on käsitleda ettevõtlust laialt kui isiklike ja ametialaste eesmärkide saavutamiseks vajalikku valdkonnaüleste võtmepädevuste kooslust; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et oluline on käsitleda ettevõtlust laialt kui isiklike ja ametialaste eesmärkide saavutamiseks vajalikku valdkonnaüleste võtmepädevuste kooslust;

| 6. | rõhutab organisatsioonilise järelevalve ja auditeerimisoskuste tähtsust; julgustab arendama uuendusliku järelevalvevahendina eelkõige sotsiaalset ja keskkonnaauditit; |
| --- | --- |

6.

rõhutab organisatsioonilise järelevalve ja auditeerimisoskuste tähtsust; julgustab arendama uuendusliku järelevalvevahendina eelkõige sotsiaalset ja keskkonnaauditit;

| 7. | on veendunud, et nii ettevõtlusalaseid oskusi ja pädevusi kui ka valdkonnaüleseid, sektorivahelisi, kutseala- ja töökohapõhiseid oskusi ja pädevusi tuleks edendada, et suurendada füüsilistest isikust ettevõtjana tegutsevate noorte arvu ning anda noorte põlvkonnale tegelik võimalus oma ettevõttega alustamiseks ja aidata nii ennast kui ka ühiskonda tervikuna; |
| --- | --- |

7.

on veendunud, et nii ettevõtlusalaseid oskusi ja pädevusi kui ka valdkonnaüleseid, sektorivahelisi, kutseala- ja töökohapõhiseid oskusi ja pädevusi tuleks edendada, et suurendada füüsilistest isikust ettevõtjana tegutsevate noorte arvu ning anda noorte põlvkonnale tegelik võimalus oma ettevõttega alustamiseks ja aidata nii ennast kui ka ühiskonda tervikuna;

| 8. | on veendunud, et järgmine samm on üksikasjalikult kindlaks teha, kuidas saaks võtmepädevuste raamistikku igal haridustasandil ettevõtluspädevuse eesmärgil sobivalt rakendada, lisades igasse konkreetsesse haridus- ja õpipoisiprogrammi ettevõtlusalased teadmised, oskused ja hoiakud, mis tuleb programmi tulemusena omandada; |
| --- | --- |

8.

on veendunud, et järgmine samm on üksikasjalikult kindlaks teha, kuidas saaks võtmepädevuste raamistikku igal haridustasandil ettevõtluspädevuse eesmärgil sobivalt rakendada, lisades igasse konkreetsesse haridus- ja õpipoisiprogrammi ettevõtlusalased teadmised, oskused ja hoiakud, mis tuleb programmi tulemusena omandada;

| 9. | rõhutab, et kõigil hariduse tasemetel ja liikide puhul tuleks ette näha praktiliste ettevõtlusoskuste õpetamine ning motivatsiooni, ettevõtlikkuse ja valmisoleku toetamine ning sotsiaalse vastutustunde arendamine; on veendunud, et kõigi koolide õppekavadesse tuleks lisada rahanduse, majanduse ja ärikeskkonna põhiõppe moodulid, millega peaks kaasnema õppijate, sealhulgas ebasoodsas olukorras õppijate juhendamine ja karjäärialane nõustamine, et tugevdada ja parandada õppijate arusaama ettevõtlusprotsessidest ja arendada ettevõtlikku mõtteviisi; rõhutab, kui tähtsat osa täidab informaalne ja iseseisev õpe, sealhulgas vabatahtlik tegevus noortes ettevõtlusvaimu ja -oskuste arendamisel; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et kõigil hariduse tasemetel ja liikide puhul tuleks ette näha praktiliste ettevõtlusoskuste õpetamine ning motivatsiooni, ettevõtlikkuse ja valmisoleku toetamine ning sotsiaalse vastutustunde arendamine; on veendunud, et kõigi koolide õppekavadesse tuleks lisada rahanduse, majanduse ja ärikeskkonna põhiõppe moodulid, millega peaks kaasnema õppijate, sealhulgas ebasoodsas olukorras õppijate juhendamine ja karjäärialane nõustamine, et tugevdada ja parandada õppijate arusaama ettevõtlusprotsessidest ja arendada ettevõtlikku mõtteviisi; rõhutab, kui tähtsat osa täidab informaalne ja iseseisev õpe, sealhulgas vabatahtlik tegevus noortes ettevõtlusvaimu ja -oskuste arendamisel;

| 10. | nõuab tungivalt, et komisjon rõhutaks sotsiaalse ettevõtluse mudelite rolli ja nende suuremat tähtsust, sest need on paljude noorte jaoks Euroopas sageli esimesed ettevõtluskogemuse saamise viisid; |
| --- | --- |

10.

nõuab tungivalt, et komisjon rõhutaks sotsiaalse ettevõtluse mudelite rolli ja nende suuremat tähtsust, sest need on paljude noorte jaoks Euroopas sageli esimesed ettevõtluskogemuse saamise viisid;

| 11. | rõhutab vajadust arendada innovatiivset pedagoogikat, mis on kaasavam ja õppijakesksem, et julgustada omandama valdkonnaüleseid pädevusi, mida on vaja ettevõtliku mõtteviisi arendamiseks; |
| --- | --- |

11.

rõhutab vajadust arendada innovatiivset pedagoogikat, mis on kaasavam ja õppijakesksem, et julgustada omandama valdkonnaüleseid pädevusi, mida on vaja ettevõtliku mõtteviisi arendamiseks;

| 12. | soovitab edendada ettevõtlust, sealhulgas sotsiaalse ettevõtluse mudeleid kõrghariduse ja vilistlaste projektide raames; |
| --- | --- |

12.

soovitab edendada ettevõtlust, sealhulgas sotsiaalse ettevõtluse mudeleid kõrghariduse ja vilistlaste projektide raames;

| 13. | juhib tähelepanu asjaolule, et ettevõtluse edendamine hariduse kaudu võib sisuliselt õnnestuda vaid juhul, kui hariduskontseptsioonis arvestatakse tasakaalustatult majanduslikke ja sotsiaalseid aspekte; |
| --- | --- |

13.

juhib tähelepanu asjaolule, et ettevõtluse edendamine hariduse kaudu võib sisuliselt õnnestuda vaid juhul, kui hariduskontseptsioonis arvestatakse tasakaalustatult majanduslikke ja sotsiaalseid aspekte;

| 14. | rõhutab, et sotsiaalne kaasamine ja võitlus vaesusega saab toimuda edukalt eelkõige sotsiaalse ettevõtluse kaudu, mis saab aidata suurendada tööhõivet, ning ettevõtliku mõtteviisi arendamisega, mis tooks märkimisväärselt kasu ebasoodsas olukorras isikutele; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et sotsiaalne kaasamine ja võitlus vaesusega saab toimuda edukalt eelkõige sotsiaalse ettevõtluse kaudu, mis saab aidata suurendada tööhõivet, ning ettevõtliku mõtteviisi arendamisega, mis tooks märkimisväärselt kasu ebasoodsas olukorras isikutele;

| 15. | rõhutab, et duaalne koolitus ja ettevõtetega käsikäes toimuv õpe on liikmesriikides, kus neid rakendatakse, tõestanud end ettevõtluse põhipädevuste edasiandmisel kõige paremini toimivate meetoditena; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et duaalne koolitus ja ettevõtetega käsikäes toimuv õpe on liikmesriikides, kus neid rakendatakse, tõestanud end ettevõtluse põhipädevuste edasiandmisel kõige paremini toimivate meetoditena;

| 16. | toetab kõigi sidusrühmade, eriti kohalike ettevõtjate organisatsioonide, äriühingute ja haridusasutuste täielikku osalemist ja partnerlust, et jagada parimaid tavasid ja kogemusi ning parandada liikmesriikides noorte ettevõtlusoskusi ja ettevõtlusalast haridust; |
| --- | --- |

16.

toetab kõigi sidusrühmade, eriti kohalike ettevõtjate organisatsioonide, äriühingute ja haridusasutuste täielikku osalemist ja partnerlust, et jagada parimaid tavasid ja kogemusi ning parandada liikmesriikides noorte ettevõtlusoskusi ja ettevõtlusalast haridust;

| 17. | rõhutab tungivalt, et ettevõttes ja koolis toimuva õppe tihe sidumine on edumudel, mida tuleks kogu Euroopas ja piiriüleselt tugevdada ja edendada; |
| --- | --- |

17.

rõhutab tungivalt, et ettevõttes ja koolis toimuva õppe tihe sidumine on edumudel, mida tuleks kogu Euroopas ja piiriüleselt tugevdada ja edendada;

| 18. | nõuab tihedamat koostööd erasektori ja sotsiaalpartneritega, et ergutada riskide võtmist, ettevõtlus- ja innovaatilist kultuuri (nt struktuuriliste kohustuste kaudu, nagu innovatsioonile ettenähtud vahendid ja mõtete vahetamine); |
| --- | --- |

18.

nõuab tihedamat koostööd erasektori ja sotsiaalpartneritega, et ergutada riskide võtmist, ettevõtlus- ja innovaatilist kultuuri (nt struktuuriliste kohustuste kaudu, nagu innovatsioonile ettenähtud vahendid ja mõtete vahetamine);

| 19. | on seetõttu veendunud, et ettevõtluspädevuse edukas rakendamine sõltub üha enam meedia- ja digipädevuste samaaegsest olemasolust ning seda vastastikust seost tuleks hariduses ja koolituses rohkem arvestada; rõhutab, kui oluline on tagada kõigile noortele IKT-pädevused ning valdkonnaülesed ja ettevõtlusalased oskused, mis võimaldaksid neil täielikult ära kasutada digitaalse maailma võimalusi, mis aitaks neil luua uusi vorme ettevõtliku meelelaadi arendamiseks, edasiandmiseks ja edendamiseks, mis võimaldab neil paremini konkureerida töökohtadele, saada füüsilisest isikust ettevõtjaks, õppida paremini mõistma oma tulevase tööandja käitumist ja vajadusi ning aidata kaasa tööandja organisatsiooni innovatsiooni- ja konkurentsivõimele; |
| --- | --- |

19.

on seetõttu veendunud, et ettevõtluspädevuse edukas rakendamine sõltub üha enam meedia- ja digipädevuste samaaegsest olemasolust ning seda vastastikust seost tuleks hariduses ja koolituses rohkem arvestada; rõhutab, kui oluline on tagada kõigile noortele IKT-pädevused ning valdkonnaülesed ja ettevõtlusalased oskused, mis võimaldaksid neil täielikult ära kasutada digitaalse maailma võimalusi, mis aitaks neil luua uusi vorme ettevõtliku meelelaadi arendamiseks, edasiandmiseks ja edendamiseks, mis võimaldab neil paremini konkureerida töökohtadele, saada füüsilisest isikust ettevõtjaks, õppida paremini mõistma oma tulevase tööandja käitumist ja vajadusi ning aidata kaasa tööandja organisatsiooni innovatsiooni- ja konkurentsivõimele;

| 20. | rõhutab, et ettevõtluspädevust tuleks arendada ja parandada kogu eluiga hõlmava lähenemise kaudu, sealhulgas töökogemuse ning mitteformaalse ja informaalse õppe kaudu, ning selle valideerimist tuleks parandada ja toetada, sest see aitab kaasa karjääri edenemisele; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et ettevõtluspädevust tuleks arendada ja parandada kogu eluiga hõlmava lähenemise kaudu, sealhulgas töökogemuse ning mitteformaalse ja informaalse õppe kaudu, ning selle valideerimist tuleks parandada ja toetada, sest see aitab kaasa karjääri edenemisele;

| 21. | leiab, et ettevõtjate koolitamise oluline element on õpetajate asjakohane ettevalmistus ning eelkõige kiireloomuline vajadus kvaliteetse koolituse järgi, mis mis tagab õppeprotsessi autentsuse; |
| --- | --- |

21.

leiab, et ettevõtjate koolitamise oluline element on õpetajate asjakohane ettevalmistus ning eelkõige kiireloomuline vajadus kvaliteetse koolituse järgi, mis mis tagab õppeprotsessi autentsuse;

| 22. | kutsub liikmesriike üles võitlema puudega noori ettevõtjaid takistavate asjaoludega, pakkudes koolitust teenuseosutajatele, kelle kohustused hõlmavad puudega isikute toetamist, ning kohandades neid ruume, kus pakutakse toetust, et need oleksid ligipääsetavad liikumispuudega inimestele; |
| --- | --- |

22.

kutsub liikmesriike üles võitlema puudega noori ettevõtjaid takistavate asjaoludega, pakkudes koolitust teenuseosutajatele, kelle kohustused hõlmavad puudega isikute toetamist, ning kohandades neid ruume, kus pakutakse toetust, et need oleksid ligipääsetavad liikumispuudega inimestele;

| 23. | märgib, et teise ja kolmanda taseme hariduse vahelise koostöö edendamine võimaldaks suuremat noortevahelist dialoogi ja soodustaks innovatsiooni; |
| --- | --- |

23.

märgib, et teise ja kolmanda taseme hariduse vahelise koostöö edendamine võimaldaks suuremat noortevahelist dialoogi ja soodustaks innovatsiooni;

| 24. | rõhutab vajadust parandada ettevõtlusalast kultuuri kolmanda taseme hariduses, toetades ja lihtsustades uute ettevõtete loomist noorte seas teadusuuringute (spin-off) põhjal, vähendades selliste ettevõtete loomise halduskoormust ning kehtestades selge ja toetava õigusraamistiku üliõpilaste toetamiseks oma ettevõtte loomisel; on seisukohal, et sellega seoses peaksid koolid ja ülikoolid pakkuma aega ja ruume ning tunnustama noorte algatusi, et anda neile vajalikku kindlust, et algatada uusi projekte, mis võivad aja jooksul osutuda vajalikuks vahendiks iseseisva ettevõtte loomiseks; peab kiiduväärseks algatusi, millega autasustatakse noori eduka ettevõtluse eest (nt aasta parim õpilasfirma); rõhutab lisaks, kui oluline on, et ettevõtted pakuksid noortele võimalust saada esimene otsene ettevõttesisene töökogemus; kinnitab vajadust edendada sellise eesmärgiga ettevõtete külastamisi ja praktikasüsteeme, et anda noortele ülevaate ettevõtlusest; |
| --- | --- |

24.

rõhutab vajadust parandada ettevõtlusalast kultuuri kolmanda taseme hariduses, toetades ja lihtsustades uute ettevõtete loomist noorte seas teadusuuringute (spin-off) põhjal, vähendades selliste ettevõtete loomise halduskoormust ning kehtestades selge ja toetava õigusraamistiku üliõpilaste toetamiseks oma ettevõtte loomisel; on seisukohal, et sellega seoses peaksid koolid ja ülikoolid pakkuma aega ja ruume ning tunnustama noorte algatusi, et anda neile vajalikku kindlust, et algatada uusi projekte, mis võivad aja jooksul osutuda vajalikuks vahendiks iseseisva ettevõtte loomiseks; peab kiiduväärseks algatusi, millega autasustatakse noori eduka ettevõtluse eest (nt aasta parim õpilasfirma); rõhutab lisaks, kui oluline on, et ettevõtted pakuksid noortele võimalust saada esimene otsene ettevõttesisene töökogemus; kinnitab vajadust edendada sellise eesmärgiga ettevõtete külastamisi ja praktikasüsteeme, et anda noortele ülevaate ettevõtlusest;

| 25. | toonitab, et äriringkonnad täidavad tähtsat osa ettevõtlushariduses ja -koolituses, pakkudes kogemusõpet, mis täiendab noorte teoreetilist haridust; |
| --- | --- |

25.

toonitab, et äriringkonnad täidavad tähtsat osa ettevõtlushariduses ja -koolituses, pakkudes kogemusõpet, mis täiendab noorte teoreetilist haridust;

| 26. | rõhutab tähtsat rolli, mida noorte hulgas ettevõtlusvaimu arendamisel täidavad noorte ettevõtjate ühendused, kes pakuvad noortele võimalust arendada innovaatilisi projekte, saada ettevõtluse vallas kogemusi ning annavad neile vajalikud vahendid ja kindluse ise ettevõtjana alustamiseks; |
| --- | --- |

26.

rõhutab tähtsat rolli, mida noorte hulgas ettevõtlusvaimu arendamisel täidavad noorte ettevõtjate ühendused, kes pakuvad noortele võimalust arendada innovaatilisi projekte, saada ettevõtluse vallas kogemusi ning annavad neile vajalikud vahendid ja kindluse ise ettevõtjana alustamiseks;

ELi institutsioonide roll – koordineerimine, metoodika ja rahalised vahendid

| 27. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles koostama oma pädevuse raames ja täielikus vastavuses subsidiaarsuse põhimõttega riiklike haridussüsteemide jaoks metoodikat ja kavandama kasutatavaid vahendeid ettevõtlushariduse ning -koolituse andmiseks, muu hulgas sotsiaalse ettevõtluse vallas, ja järgima koordineeritud lähenemisviisi, mis nõuab liikmesriikide ametiasutuste ja ettevõtete tihedamat koostööd, määramaks kindlaks ettevõtluse tugevdamise kõige tähtsamad tegurid; kutsub komisjoni üles suurendama noortele ettevõtjatele Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest antava toetuse suurust; |
| --- | --- |

27.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles koostama oma pädevuse raames ja täielikus vastavuses subsidiaarsuse põhimõttega riiklike haridussüsteemide jaoks metoodikat ja kavandama kasutatavaid vahendeid ettevõtlushariduse ning -koolituse andmiseks, muu hulgas sotsiaalse ettevõtluse vallas, ja järgima koordineeritud lähenemisviisi, mis nõuab liikmesriikide ametiasutuste ja ettevõtete tihedamat koostööd, määramaks kindlaks ettevõtluse tugevdamise kõige tähtsamad tegurid; kutsub komisjoni üles suurendama noortele ettevõtjatele Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest antava toetuse suurust;

| 28. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles kohaldama metoodika, teavitamise ja rahaliste vahendite suhtes soolist aspekti, et julgustada tütarlapsi ja noori naisi rohkem ettevõtluses osalema; |
| --- | --- |

28.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles kohaldama metoodika, teavitamise ja rahaliste vahendite suhtes soolist aspekti, et julgustada tütarlapsi ja noori naisi rohkem ettevõtluses osalema;

| 29. | kutsub komisjoni üles korraldama ja edendama ettevõtlusalast praktikat ja vahetusprogramme, et anda noortele võimalus saada vahetut kogemust ning hõlbustada teadmiste ja kogemuste vahetamist; |
| --- | --- |

29.

kutsub komisjoni üles korraldama ja edendama ettevõtlusalast praktikat ja vahetusprogramme, et anda noortele võimalus saada vahetut kogemust ning hõlbustada teadmiste ja kogemuste vahetamist;

| 30. | kutsub komisjoni üles töötama välja kõikehõlmava strateegia selliste valdkonnaüleste oskuste arendamiseks nagu kriitiline mõtlemine, probleemide lahendamine, algatusvõime, koostöö tegemine, iseseisvus, planeerimisoskus, juhtimisoskus ja meeskonna loomise oskus kõikidel haridustasanditel ja igat tüüpi hariduses ja koolituses, arvestades, et need on kasulikud paljudel ametialadel ja sektorites; |
| --- | --- |

30.

kutsub komisjoni üles töötama välja kõikehõlmava strateegia selliste valdkonnaüleste oskuste arendamiseks nagu kriitiline mõtlemine, probleemide lahendamine, algatusvõime, koostöö tegemine, iseseisvus, planeerimisoskus, juhtimisoskus ja meeskonna loomise oskus kõikidel haridustasanditel ja igat tüüpi hariduses ja koolituses, arvestades, et need on kasulikud paljudel ametialadel ja sektorites;

| 31. | kutsub komisjoni üles keskenduma programmi „Erasmus+“ raames rohkem valdkonnaüleste oskuste arendamisele ja hindamisele, sealhulgas ettevõtlus- ja digitaalpädevuse valdkonnas, rõhutades seejuures, et kõnealune programm ei peaks olema suunatud ühekülgselt tööalase konkurentsivõime kaalutlustele ning et eelkõige mitteformaalse ja informaalse õppe valdkonnas peaks ettevõtlustegevus suuremate raskusteta olema endiselt võimalik; palub komisjonil ka edendada liikmesriikide hariduspoliitika reformimist selles valdkonnas ja luua liikmesriikide ja ELi jaoks sidusa poliitikaraamistiku; |
| --- | --- |

31.

kutsub komisjoni üles keskenduma programmi „Erasmus+“ raames rohkem valdkonnaüleste oskuste arendamisele ja hindamisele, sealhulgas ettevõtlus- ja digitaalpädevuse valdkonnas, rõhutades seejuures, et kõnealune programm ei peaks olema suunatud ühekülgselt tööalase konkurentsivõime kaalutlustele ning et eelkõige mitteformaalse ja informaalse õppe valdkonnas peaks ettevõtlustegevus suuremate raskusteta olema endiselt võimalik; palub komisjonil ka edendada liikmesriikide hariduspoliitika reformimist selles valdkonnas ja luua liikmesriikide ja ELi jaoks sidusa poliitikaraamistiku;

| 32. | palub komisjonil toetada IKT-oskuste, probleemilahendamisoskuste ja finantsoskuste seiret; palub komisjonil viia selles valdkonnas läbi pikaajalisi uuringuid; |
| --- | --- |

32.

palub komisjonil toetada IKT-oskuste, probleemilahendamisoskuste ja finantsoskuste seiret; palub komisjonil viia selles valdkonnas läbi pikaajalisi uuringuid;

| 33. | kutsub komisjoni üles toetama Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi ning eelkõige Euroopa Sotsiaalfondi kasutamise kaudu haridusasutuste ja ettevõtete vahelisi partnerlusi, et ergutada ettevõtetes töökohapõhist õpet ja edendada ettevõtluspädevusi riiklikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

33.

kutsub komisjoni üles toetama Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi ning eelkõige Euroopa Sotsiaalfondi kasutamise kaudu haridusasutuste ja ettevõtete vahelisi partnerlusi, et ergutada ettevõtetes töökohapõhist õpet ja edendada ettevõtluspädevusi riiklikul ja kohalikul tasandil;

| 34. | kutsub komisjoni üles toetama Euroopa ettevõtlushariduse võrgustikku, näiteks selliste vahendite nagu 2015. aasta mais asutatud Euroopa ettevõtlushariduse võrgustiku (EE-HUB) kaudu, mida toetaksid Euroopa organisatsioonid ja teised Euroopa, riikliku ja kohaliku tasandi sidusrühmad ja riiklikud haridusasutused, kes koguvad ja teevad kättesaadavaks häid tavasid, mida haridusasutused ja -organisatsioonid, kutseõppeasutused, ettevõtted, ametiasutused ja sotsiaalpartnerid saavad jagada; |
| --- | --- |

34.

kutsub komisjoni üles toetama Euroopa ettevõtlushariduse võrgustikku, näiteks selliste vahendite nagu 2015. aasta mais asutatud Euroopa ettevõtlushariduse võrgustiku (EE-HUB) kaudu, mida toetaksid Euroopa organisatsioonid ja teised Euroopa, riikliku ja kohaliku tasandi sidusrühmad ja riiklikud haridusasutused, kes koguvad ja teevad kättesaadavaks häid tavasid, mida haridusasutused ja -organisatsioonid, kutseõppeasutused, ettevõtted, ametiasutused ja sotsiaalpartnerid saavad jagada;

| 35. | palub komisjonil ELi laiema elukestva õppe strateegia, ELi ülemaailmsete strateegiate ning Junckeri komisjoni kava raames tagada ettevõtlushariduse valdkonnas sidus ja tulemuslik kooskõlastamine; |
| --- | --- |

35.

palub komisjonil ELi laiema elukestva õppe strateegia, ELi ülemaailmsete strateegiate ning Junckeri komisjoni kava raames tagada ettevõtlushariduse valdkonnas sidus ja tulemuslik kooskõlastamine;

| 36. | teeb ettepaneku, et komisjon säilitaks ettevõtlushariduse ja -koolituse ühe eesmärgina järgmise rahastamisperioodi (pärast 2020. aastat) uue Erasmus+ programmi kõikides meetmetes, sealhulgas liikuvuses, kusjuures see eesmärk sisaldaks järgmisi elemente:






  i) | selliste praeguste meetmete mõju hoolikas hindamine, millega edendatakse ettevõtlust hariduse ja koolituse kaudu, ning nende võimalik kohandamine, pöörates sealjuures erilist tähelepanu alaesindatud ja ebasoodsas olukorras rühmadele avalduvale mõjule; |
| --- | --- | --- |

36.

teeb ettepaneku, et komisjon säilitaks ettevõtlushariduse ja -koolituse ühe eesmärgina järgmise rahastamisperioodi (pärast 2020. aastat) uue Erasmus+ programmi kõikides meetmetes, sealhulgas liikuvuses, kusjuures see eesmärk sisaldaks järgmisi elemente:

i)

selliste praeguste meetmete mõju hoolikas hindamine, millega edendatakse ettevõtlust hariduse ja koolituse kaudu, ning nende võimalik kohandamine, pöörates sealjuures erilist tähelepanu alaesindatud ja ebasoodsas olukorras rühmadele avalduvale mõjule;

| ii) | kõiki õppijaid hõlmavate formaalse ja mitteformaalse hariduse sisu ja vahendite täpsema kindlaksmääramise edendamine – nii teoreetilised kui ka praktilised moodulid, näiteks õpilaste ettevõtlusprojektid; |
| --- | --- |

ii)

kõiki õppijaid hõlmavate formaalse ja mitteformaalse hariduse sisu ja vahendite täpsema kindlaksmääramise edendamine – nii teoreetilised kui ka praktilised moodulid, näiteks õpilaste ettevõtlusprojektid;

| iii) | õpetajate, koolitajate, noorsootöötajate, treenerite ja haridusjuhtide esmase kvalifikatsiooni ning pideva kutsealase arengu ja mõjuvõimu suurendamise toetamine ettevõtlushariduse valdkonnas; |
| --- | --- |

iii)

õpetajate, koolitajate, noorsootöötajate, treenerite ja haridusjuhtide esmase kvalifikatsiooni ning pideva kutsealase arengu ja mõjuvõimu suurendamise toetamine ettevõtlushariduse valdkonnas;

| iv) | haridusasutuste, ettevõtete, mittetulundusühenduste, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ning mitteformaalse hariduse pakkujate vaheliste partnerluste edendamine, et töötada välja asjaomaseid kursusi ja anda õppijatele praktilisi kogemusi ja mudeleid; |
| --- | --- |

iv)

haridusasutuste, ettevõtete, mittetulundusühenduste, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ning mitteformaalse hariduse pakkujate vaheliste partnerluste edendamine, et töötada välja asjaomaseid kursusi ja anda õppijatele praktilisi kogemusi ja mudeleid;

| v) | oskuste arendamine ettevõtlusprotsesside, finantsoskuste, IKT-kirjaoskuse ja -oskuste, loomingulise mõtlemise, loovuse, loova kasutamise, probleemide lahendamise ja uuendusliku lähenemise, enesekindluse, oma ideede järgimise, kohanemisvõime, meeskonnatöö, projektijuhtimise, riskihindamise ja riskide võtmise ning ka konkreetsete ärioskuste ja -teadmiste valdkonnas; |
| --- | --- |

v)

oskuste arendamine ettevõtlusprotsesside, finantsoskuste, IKT-kirjaoskuse ja -oskuste, loomingulise mõtlemise, loovuse, loova kasutamise, probleemide lahendamise ja uuendusliku lähenemise, enesekindluse, oma ideede järgimise, kohanemisvõime, meeskonnatöö, projektijuhtimise, riskihindamise ja riskide võtmise ning ka konkreetsete ärioskuste ja -teadmiste valdkonnas;

| vi) | kõikide selliste füüsiliste ja digitaalsete tõkete kaotamine, millega siiani seisavad silmitsi puuetega inimesed, kelle täielik kaasamine tööturule võib olla põhitähtis jätkusuutliku ja sidusa ettevõtluskultuuri edendamiseks; |
| --- | --- |

vi)

kõikide selliste füüsiliste ja digitaalsete tõkete kaotamine, millega siiani seisavad silmitsi puuetega inimesed, kelle täielik kaasamine tööturule võib olla põhitähtis jätkusuutliku ja sidusa ettevõtluskultuuri edendamiseks;

| vii) | mitteformaalse ja informaalse õppe esiletõstmine eelistatud keskkonnana ettevõtluspädevuste omandamiseks; |
| --- | --- |

vii)

mitteformaalse ja informaalse õppe esiletõstmine eelistatud keskkonnana ettevõtluspädevuste omandamiseks;

| 37. | kutsub komisjoni üles uurima ja käsitlema tegureid, mis heidutavad naisi ettevõtjaks hakkamast, parandades konkreetselt rahastamise ja tugiteenuste kättesaadavust noortele naisettevõtjatele; |
| --- | --- |

37.

kutsub komisjoni üles uurima ja käsitlema tegureid, mis heidutavad naisi ettevõtjaks hakkamast, parandades konkreetselt rahastamise ja tugiteenuste kättesaadavust noortele naisettevõtjatele;

| 38. | kutsub komisjoni üles kooskõlastama ja edendama parimate tavade vahetamist liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

38.

kutsub komisjoni üles kooskõlastama ja edendama parimate tavade vahetamist liikmesriikide vahel;

| 39. | kutsub komisjoni üles julgustama neid liikmesriike, kes on juba integreerinud ettevõtlushariduse õppekavadesse ja on saavutanud suuremaid edusamme noorte ettevõtluse edendamisel, tegema rohkem koostööd ja vahetama häid tavasid liikmesriikidega, kes on alles selle protsessi alguses; |
| --- | --- |

39.

kutsub komisjoni üles julgustama neid liikmesriike, kes on juba integreerinud ettevõtlushariduse õppekavadesse ja on saavutanud suuremaid edusamme noorte ettevõtluse edendamisel, tegema rohkem koostööd ja vahetama häid tavasid liikmesriikidega, kes on alles selle protsessi alguses;

| 40. | nõuab, et komisjon teeks 2017. aasta lõpuks liikmesriikides kindlaks ettevõtlusoskuste edasiandmise ja noorte ettevõtluse edendamise parimad tavad, esitaks Euroopa Parlamendile sellekohase aruande ning võtaks selle töö tulemusi arvesse oma toetustavade hindamisel; |
| --- | --- |

40.

nõuab, et komisjon teeks 2017. aasta lõpuks liikmesriikides kindlaks ettevõtlusoskuste edasiandmise ja noorte ettevõtluse edendamise parimad tavad, esitaks Euroopa Parlamendile sellekohase aruande ning võtaks selle töö tulemusi arvesse oma toetustavade hindamisel;

| 41. | kutsub liikmesriike üles edendama ettevõtlusharidust kui võimalust parandada õppijate valdkonnaüleseid pädevusi era- ja tööelu juhtimiseks; |
| --- | --- |

41.

kutsub liikmesriike üles edendama ettevõtlusharidust kui võimalust parandada õppijate valdkonnaüleseid pädevusi era- ja tööelu juhtimiseks;

| 42. | palub komisjonil jälgida tähelepanelikult liikmesriikide rakendatud konkreetseid meetmeid, millega toetatakse noorte ettevõtlust, pöörata erilist tähelepanu tulemusi käsitleva teabe edendamisele ja avaldamisele ning julgustada ja toetada institutsioone ja organisatsioone parimate tavade vahetamisel, ideede, teadmiste ja kogemuste jagamisel ning sektoriüleste strateegiliste partnerluste loomisel; julgustab komisjoni ja liikmesriike töötama noorte ettevõtluse edendamiseks välja näitajaid, mudeleid, ühiseid vahendeid ja projekte; |
| --- | --- |

42.

palub komisjonil jälgida tähelepanelikult liikmesriikide rakendatud konkreetseid meetmeid, millega toetatakse noorte ettevõtlust, pöörata erilist tähelepanu tulemusi käsitleva teabe edendamisele ja avaldamisele ning julgustada ja toetada institutsioone ja organisatsioone parimate tavade vahetamisel, ideede, teadmiste ja kogemuste jagamisel ning sektoriüleste strateegiliste partnerluste loomisel; julgustab komisjoni ja liikmesriike töötama noorte ettevõtluse edendamiseks välja näitajaid, mudeleid, ühiseid vahendeid ja projekte;

| 43. | nõuab, et komisjon tagaks, et ükski liikmesriikide rakendatud meede ei takistaks töötajate vaba liikumist ja et noored, kes on valinud ettevõtluse tee, saavad arendada oma tegevust seal, kus nad soovivad seda Euroopa Liidus teha; |
| --- | --- |

43.

nõuab, et komisjon tagaks, et ükski liikmesriikide rakendatud meede ei takistaks töötajate vaba liikumist ja et noored, kes on valinud ettevõtluse tee, saavad arendada oma tegevust seal, kus nad soovivad seda Euroopa Liidus teha;

Liikmesriikide ülesanded

| 44. | kutsub nii liikmesriike kui ka piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi üles tegema jõupingutusi sellise koolituse edendamiseks, mis käsitleb idufirmade alustamist ja juhtimist ning hõlmab ekspertidepoolset juhendamist, inkubaatoreid ja kiirendeid, sotsiaalse ettevõtluse projektid, mille raames tehakse koostööd kohalike kogukondadega, ning ettevõtjasõbralikku õhkkonda, mis hõlbustab noortel ettevõtluse alustamist ja kiiret toibumist koolist väljalangemisest või esialgsetest ebaõnnestumistest, aidates seeläbi luua positiivset ärikultuuri, vältida negatiivset kujutlust äritegevuse ebaõnnestumisest ja ergutada uuesti äritegevusega alustamist, pöörates lisaks sellele erilist tähelepanu ebasoodsas olukorras olevatele noortele; |
| --- | --- |

44.

kutsub nii liikmesriike kui ka piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi üles tegema jõupingutusi sellise koolituse edendamiseks, mis käsitleb idufirmade alustamist ja juhtimist ning hõlmab ekspertidepoolset juhendamist, inkubaatoreid ja kiirendeid, sotsiaalse ettevõtluse projektid, mille raames tehakse koostööd kohalike kogukondadega, ning ettevõtjasõbralikku õhkkonda, mis hõlbustab noortel ettevõtluse alustamist ja kiiret toibumist koolist väljalangemisest või esialgsetest ebaõnnestumistest, aidates seeläbi luua positiivset ärikultuuri, vältida negatiivset kujutlust äritegevuse ebaõnnestumisest ja ergutada uuesti äritegevusega alustamist, pöörates lisaks sellele erilist tähelepanu ebasoodsas olukorras olevatele noortele;

| 45. | palub liikmesriikidel tagada, et noortel ettevõtjatel oleks juurdepääs vajalikule rahastamisele ja et neid toetatakse kõigis etappides; |
| --- | --- |

45.

palub liikmesriikidel tagada, et noortel ettevõtjatel oleks juurdepääs vajalikule rahastamisele ja et neid toetatakse kõigis etappides;

| 46. | palub liikmesriikidel ning piirkondlikel ja kohalikel omavalitsustel kasutada täiel määral ELi struktuurifondide, eriti Euroopa Sotsiaalfondi vahendeid ettevõtlushariduse ja -koolituse edendamiseks ning digitaaloskuste arendamiseks riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

46.

palub liikmesriikidel ning piirkondlikel ja kohalikel omavalitsustel kasutada täiel määral ELi struktuurifondide, eriti Euroopa Sotsiaalfondi vahendeid ettevõtlushariduse ja -koolituse edendamiseks ning digitaaloskuste arendamiseks riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil;

| 47. | kutsub liikmesriike koos piirkondlike ja kohalike omavalitsustega üles kasutama kõiki olemasolevaid ELi tasandi rahastamisvahendeid, nagu Euroopa Sotsiaalfond, Euroopa noorte tööhõive algatus, ELi tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm, programm „Erasmus noortele ettevõtjatele“ ning ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME), et julgustada ja toetada algatusi, mis püüavad luua tõhusamaid ja sihipärasemaid sidemeid ettevõtete ja haridussektori vahel; |
| --- | --- |

47.

kutsub liikmesriike koos piirkondlike ja kohalike omavalitsustega üles kasutama kõiki olemasolevaid ELi tasandi rahastamisvahendeid, nagu Euroopa Sotsiaalfond, Euroopa noorte tööhõive algatus, ELi tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm, programm „Erasmus noortele ettevõtjatele“ ning ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME), et julgustada ja toetada algatusi, mis püüavad luua tõhusamaid ja sihipärasemaid sidemeid ettevõtete ja haridussektori vahel;

| 48. | kutsub liikmesriike üles parandama parimate tavade jagamist, julgustama nii riigisiseste kui ka piiriüleste partnerluste sõlmimist, toetama uusi ettevõtteid ning asjaomaste väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate võrgustike ja arenduskeskuste tööd; |
| --- | --- |

48.

kutsub liikmesriike üles parandama parimate tavade jagamist, julgustama nii riigisiseste kui ka piiriüleste partnerluste sõlmimist, toetama uusi ettevõtteid ning asjaomaste väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate võrgustike ja arenduskeskuste tööd;

| 49. | julgustab liikmesriike pakkuma õpetajatele ja juhendajatele ettevõtluse valdkonnas konkreetset koolitust, mis võimaldab neil parandada ja edendada ettevõtlusoskusi, ja kaaluma võimalust lisada ettevõtlusõpe õppekavadesse; |
| --- | --- |

49.

julgustab liikmesriike pakkuma õpetajatele ja juhendajatele ettevõtluse valdkonnas konkreetset koolitust, mis võimaldab neil parandada ja edendada ettevõtlusoskusi, ja kaaluma võimalust lisada ettevõtlusõpe õppekavadesse;

| 50. | kutsub liikmesriike üles arendama mitteformaalse ja informaalse õppe käigus omandatud pädevuste tunnistamise ja valideerimise süsteeme nii, et nad täidaksid oma 2018. aastaks seatud kohustust ja et anda inimestele võimalus tegutseda muul alal ning soodustada enese tunnustamist ja täiendõpet; |
| --- | --- |

50.

kutsub liikmesriike üles arendama mitteformaalse ja informaalse õppe käigus omandatud pädevuste tunnistamise ja valideerimise süsteeme nii, et nad täidaksid oma 2018. aastaks seatud kohustust ja et anda inimestele võimalus tegutseda muul alal ning soodustada enese tunnustamist ja täiendõpet;

| 51. | kutsub liikmesriike üles julgustama erasektori partnereid osalema ettevõtja sotsiaalse vastutuse raames ettevõtlushariduses rahastamise või koolituse pakkumise kaudu; |
| --- | --- |

51.

kutsub liikmesriike üles julgustama erasektori partnereid osalema ettevõtja sotsiaalse vastutuse raames ettevõtlushariduses rahastamise või koolituse pakkumise kaudu;

| 52. | kutsub liikmesriike üles kõrvaldama noorte äriplaanide elluviimisega seotud bürokraatiat ning kaaluma maksude vähendamist ja noorte äriideede formuleerimist motiveerivate meetmete kehtestamist; rõhutab, et vajalik on kindlustuse kahekordistamine alustavatele ettevõtetele, mis ei saavuta edu; |
| --- | --- |

52.

kutsub liikmesriike üles kõrvaldama noorte äriplaanide elluviimisega seotud bürokraatiat ning kaaluma maksude vähendamist ja noorte äriideede formuleerimist motiveerivate meetmete kehtestamist; rõhutab, et vajalik on kindlustuse kahekordistamine alustavatele ettevõtetele, mis ei saavuta edu;

| 53. | rõhutab vajadust tegeleda noori ettevõtjaid mõjutavate rahaliste raskustega, lihtsustada nende juurdepääsu laenudele ja eritoetustele, vähendada olemasolevat halduskoormust ning kehtestada reguleeriv keskkond ja rahalised stiimulid, millega soodustatakse noorte ettevõtlusalgatuste arendamist ja edendatakse töökohtade loomist, et hõlbustada noorte ettevõtjate ettevõtlusalaste projektide käivitamist ja stabiliseerimist; |
| --- | --- |

53.

rõhutab vajadust tegeleda noori ettevõtjaid mõjutavate rahaliste raskustega, lihtsustada nende juurdepääsu laenudele ja eritoetustele, vähendada olemasolevat halduskoormust ning kehtestada reguleeriv keskkond ja rahalised stiimulid, millega soodustatakse noorte ettevõtlusalgatuste arendamist ja edendatakse töökohtade loomist, et hõlbustada noorte ettevõtjate ettevõtlusalaste projektide käivitamist ja stabiliseerimist;

| 54. | kutsub liikmesriike üles olema ennetavalt aktiivsed ning parandama õigusraamistikke ja lihtsustama ettevõtete, eelkõige VKEde ja sotsiaalsete ettevõtete haldusmenetlusi, ning edendama ja jälgima selliste ettevõtete tööhõivetavade kvaliteeti; tuletab meelde, et sotsiaalne ja solidaarne majandus võimaldab luua püsivaid töökohti, aidata kaasa kogukonna arengule ja edendada jätkusuutlikku keskkonda ning tagada sotsiaalvaldkonna vastupidavus kriisi ajal; |
| --- | --- |

54.

kutsub liikmesriike üles olema ennetavalt aktiivsed ning parandama õigusraamistikke ja lihtsustama ettevõtete, eelkõige VKEde ja sotsiaalsete ettevõtete haldusmenetlusi, ning edendama ja jälgima selliste ettevõtete tööhõivetavade kvaliteeti; tuletab meelde, et sotsiaalne ja solidaarne majandus võimaldab luua püsivaid töökohti, aidata kaasa kogukonna arengule ja edendada jätkusuutlikku keskkonda ning tagada sotsiaalvaldkonna vastupidavus kriisi ajal;

| 55. | nõuab, et avalikud tööturuasutused võtaksid endale ennetava rolli aidata ja nõustada ettevõtjaid ja eeskätt noori ettevõtjaid; |
| --- | --- |

55.

nõuab, et avalikud tööturuasutused võtaksid endale ennetava rolli aidata ja nõustada ettevõtjaid ja eeskätt noori ettevõtjaid;

| 56. | kutsub liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke asutusi üles pakkuma innovaatilistele üliõpilastele paremat juurdepääsu stipendiumidele ja mikrolaenukavadele ning tuge, teavet, nõustamist, multidistsiplinaarset abi ning vastastikuse hindamise platvorme, et võimaldada neil alustada ettevõtlust või projekte, näiteks tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi mikrokrediidi ja sotsiaalse ettevõtluse telje toel; kutsub liikmesriike üles lihtsustama juurdepääsu laenudele ja nende tagastamist, edendama ühisrahastamise kasutamist, arendama kohaliku majanduse, ettevõtete ja ülikoolide partnerlust, tugevdama ettevõtete rolli noorte integreerimisel tööturule ning koondama ettevõtlusalaste oskuste passi kooli- ja ülikoolihariduse eri etappide tegevuse, eelkõige partnerluses VKEdega; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ergutaksid ülikoolides ettevõtlusinkubaatorite loomist, mis oleksid pühendunud säästvale arengule ja tulevikule suunatud õppeharudele; |
| --- | --- |

56.

kutsub liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke asutusi üles pakkuma innovaatilistele üliõpilastele paremat juurdepääsu stipendiumidele ja mikrolaenukavadele ning tuge, teavet, nõustamist, multidistsiplinaarset abi ning vastastikuse hindamise platvorme, et võimaldada neil alustada ettevõtlust või projekte, näiteks tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi mikrokrediidi ja sotsiaalse ettevõtluse telje toel; kutsub liikmesriike üles lihtsustama juurdepääsu laenudele ja nende tagastamist, edendama ühisrahastamise kasutamist, arendama kohaliku majanduse, ettevõtete ja ülikoolide partnerlust, tugevdama ettevõtete rolli noorte integreerimisel tööturule ning koondama ettevõtlusalaste oskuste passi kooli- ja ülikoolihariduse eri etappide tegevuse, eelkõige partnerluses VKEdega; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ergutaksid ülikoolides ettevõtlusinkubaatorite loomist, mis oleksid pühendunud säästvale arengule ja tulevikule suunatud õppeharudele;

| 57. | kutsub liikmesriike üles lihtsustama menetlusi ettevõtte tegevuse lõpetamiseks viisil, mis ei hõlma pettust, ja kehtestama toetavaid tegevuse lõpetamise tingimusi, et edastada noortele selge sõnum, et ebaõnnestumisega ei kaasne elukestvate tagajärgedega tagasilöök; |
| --- | --- |

57.

kutsub liikmesriike üles lihtsustama menetlusi ettevõtte tegevuse lõpetamiseks viisil, mis ei hõlma pettust, ja kehtestama toetavaid tegevuse lõpetamise tingimusi, et edastada noortele selge sõnum, et ebaõnnestumisega ei kaasne elukestvate tagajärgedega tagasilöök;

| 58. | kutsub liikmesriike üles julgustama noori tegelema ettevõtlusega, võimaldades haridussüsteemis projektipõhist õppimist valdkondade vahel ja koostöös ettevõtetega; |
| --- | --- |

58.

kutsub liikmesriike üles julgustama noori tegelema ettevõtlusega, võimaldades haridussüsteemis projektipõhist õppimist valdkondade vahel ja koostöös ettevõtetega;

| 59. | kutsub liikmesriike üles edendama teise ja kolmanda taseme haridussüsteemi karjäärinõustamise raames ettevõtlust kui kasulikku karjäärivalikut, et võidelda ettevõtlust kui karjäärivõimalust ümbritseva häbimärgistatusega, mis on levinud mõnes ELi liikmesriigis; |
| --- | --- |

59.

kutsub liikmesriike üles edendama teise ja kolmanda taseme haridussüsteemi karjäärinõustamise raames ettevõtlust kui kasulikku karjäärivalikut, et võidelda ettevõtlust kui karjäärivõimalust ümbritseva häbimärgistatusega, mis on levinud mõnes ELi liikmesriigis;

| 60. | palub liikmesriikidel suurendada puudega noorte teadlikkust füüsilisest isikust ettevõtjana töötamise ja ettevõtte asutamise kohta, propageerides juba tööturule integreeritud puudega isikute karjääri ja tunnustades avalikult puudega isikutest ettevõtjaid; |
| --- | --- |

60.

palub liikmesriikidel suurendada puudega noorte teadlikkust füüsilisest isikust ettevõtjana töötamise ja ettevõtte asutamise kohta, propageerides juba tööturule integreeritud puudega isikute karjääri ja tunnustades avalikult puudega isikutest ettevõtjaid;

Järgmised sammud

| 61. | nõuab tungivalt, et komisjon võtaks järelmeetmeid ja arendaks oma tööd algatustega Entrepreneurship360 (ettevõtlus 360; koolide ning kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas) ning „HEInnovate“ (kõrghariduse valdkonnas); |
| --- | --- |

61.

nõuab tungivalt, et komisjon võtaks järelmeetmeid ja arendaks oma tööd algatustega Entrepreneurship360 (ettevõtlus 360; koolide ning kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas) ning „HEInnovate“ (kõrghariduse valdkonnas);

| 62. | kutsub komisjoni üles lisama ettevõtlusharidusega seotud meetmed alates 2016. aastast Euroopa poolaasta hindamisnäitajate hulka; |
| --- | --- |

62.

kutsub komisjoni üles lisama ettevõtlusharidusega seotud meetmed alates 2016. aastast Euroopa poolaasta hindamisnäitajate hulka;

| 63. | palub komisjonil esitada parlamendile ametiaja lõpuks hindamisaruanne edusammude kohta, mida noorte ettevõtluse edendamisel hariduse ja koolituse kaudu on saavutatud ning mil määral suutis ta abistada haavatavamate ühiskonnarühmade liikmeid; |
| --- | --- |

63.

palub komisjonil esitada parlamendile ametiaja lõpuks hindamisaruanne edusammude kohta, mida noorte ettevõtluse edendamisel hariduse ja koolituse kaudu on saavutatud ning mil määral suutis ta abistada haavatavamate ühiskonnarühmade liikmeid;

| 64. | kutsub komisjoni üles tagama Euroopa tasandil ettevõtlusprogrammide ja ettevõtlusega seotud toimingute järjepideva hindamise raames koordineerimise ja koostöö, mis võimaldaks võrrelda tulemusi, sealhulgas näiteks noorte ettevõtluse vorme liikmesriikides ja selle omadusi sotsiaaldemograafiliste muutujate, näiteks vanuse, soo ja hariduse seisukohast; |
| --- | --- |

64.

kutsub komisjoni üles tagama Euroopa tasandil ettevõtlusprogrammide ja ettevõtlusega seotud toimingute järjepideva hindamise raames koordineerimise ja koostöö, mis võimaldaks võrrelda tulemusi, sealhulgas näiteks noorte ettevõtluse vorme liikmesriikides ja selle omadusi sotsiaaldemograafiliste muutujate, näiteks vanuse, soo ja hariduse seisukohast;

| 65. | palub komisjonil edendada kogu ELis koostööd poliitikavaldkondade vahel ning kutsuda liikmesriike üles vahetama häid tavasid; |
| --- | --- |

65.

palub komisjonil edendada kogu ELis koostööd poliitikavaldkondade vahel ning kutsuda liikmesriike üles vahetama häid tavasid;

o

o o

| 66. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide ja Euroopa Majanduspiirkonna riikide valitsustele ning Euroopa Nõukogule. |
| --- | --- |

66.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide ja Euroopa Majanduspiirkonna riikide valitsustele ning Euroopa Nõukogule.

---

(1)  ELT C 17, 20.1.2015, lk 2.

(2)  ELT C 183, 14.6.2014, lk 18.

(3)  ELT C 119, 28.5.2009, lk 2.

(4)  ELT C 120, 26.4.2013, lk 1.

(5)  ELT C 398, 22.12.2012, lk 1.

(6)  ELT C 199, 7.7.2011, lk 1.

(7)  ELT C 311, 19.12.2009, lk 1.

(8)  ELT L 394, 30.12.2006, lk 10.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0107.

(10)  ELT C 353 E, 3.12.2013, lk 56.

(11)  ELT C 165 E, 11.6.2013, lk 7.

(12)  ELT C 377 E, 7.12.2012, lk 89.

(13)  ELT C 161 E, 31.5.2011, lk 8.

(14)  ELT C 45 E, 23.2.2010, lk 33.

(15)  Euroopa Komisjoni aruanne naiste ja meeste võrdõiguslikkuse valdkonnas tehtud edusammude kohta 2013. aastal (SWD(2014)0142), komisjoni väljaanne „Statistical Data on Women Entrepreneurs in Europe“, september 2014.

(16)  Euroopa Koolitusfondi Budapesti ja Istanbuli sümpoosioni järeldused.

(17)  Komisjon: Komisjoni Eurobaromeetri uuring FL354 „Ettevõtlus ELis ja mujal“, 9. jaanuar 2013.

---

| 22.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 316/88 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 316/88

---

P8_TA(2015)0293

Euroopa kultuuripärandi ühtse käsituse väljatöötamine

Euroopa Parlamendi 8. septembri 2015. aasta resolutsioon Euroopa kultuuripärandi ühtse lähenemisviisi väljatöötamise kohta (2014/2149(INI))

(2017/C 316/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) preambulit, milles on märgitud, et allakirjutanud saavad innustust Euroopa kultuurilisest, religioossest ja humanistlikust pärandist, ning ELi lepingu artikli 3 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) preambulit, milles on märgitud, et allakirjutanud saavad innustust Euroopa kultuurilisest, religioossest ja humanistlikust pärandist, ning ELi lepingu artikli 3 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artiklit 167, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artiklit 167,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 22, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 22,

| — | võttes arvesse 20. oktoobril 2005. aastal UNESCO poolt vastu võetud kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. oktoobril 2005. aastal UNESCO poolt vastu võetud kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1295/2013, millega luuakse programm „Loov Euroopa“ (2014–2020) ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1718/2006/EÜ, nr 1855/2006/EÜ ja nr 1041/2009/EÜ (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1295/2013, millega luuakse programm „Loov Euroopa“ (2014–2020) ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1718/2006/EÜ, nr 1855/2006/EÜ ja nr 1041/2009/EÜ (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1301/2013, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1301/2013, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/60/EL liikmesriigi territooriumilt ebaseaduslikult väljaviidud kultuuriväärtuste tagastamise kohta ja millega muudetakse määrust (EL) nr 1024/2012 (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/60/EL liikmesriigi territooriumilt ebaseaduslikult väljaviidud kultuuriväärtuste tagastamise kohta ja millega muudetakse määrust (EL) nr 1024/2012 (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/37/EL, millega muudetakse direktiivi 2003/98/EÜ avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/37/EL, millega muudetakse direktiivi 2003/98/EÜ avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu 13. oktoobri 2005. aasta raamkonventsiooni, mis käsitleb kultuuripärandi väärtust ühiskonnas (Faro konventsioon), (7) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu 13. oktoobri 2005. aasta raamkonventsiooni, mis käsitleb kultuuripärandi väärtust ühiskonnas (Faro konventsioon), (7)

| — | võttes arvesse nõukogu 21. mai 2014. aasta järeldusi kultuuripärandi kui jätkusuutliku Euroopa strateegilise ressursi kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. mai 2014. aasta järeldusi kultuuripärandi kui jätkusuutliku Euroopa strateegilise ressursi kohta (8),

| — | võttes arvesse nõukogu 25. novembri 2014. aasta järeldusi kultuuripärandi kaasava juhtimise (9), kultuurivaldkonna töökava (2015–2018) (10) kohta ja kultuuripärandile pühendatud Euroopa aastat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. novembri 2014. aasta järeldusi kultuuripärandi kaasava juhtimise (9), kultuurivaldkonna töökava (2015–2018) (10) kohta ja kultuuripärandile pühendatud Euroopa aastat,

| — | võttes arvesse komisjoni 27. oktoobri 2011. aasta soovitust 2011/711/EL kultuurimaterjali digiteerimise, sellele sidusjuurdepääsu tagamise ja selle digitaalse säilitamise kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. oktoobri 2011. aasta soovitust 2011/711/EL kultuurimaterjali digiteerimise, sellele sidusjuurdepääsu tagamise ja selle digitaalse säilitamise kohta (11),

| — | võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2014. aasta teatist „Investeerimiskava Euroopa jaoks“ (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2014. aasta teatist „Investeerimiskava Euroopa jaoks“ (COM(2014)0903),

| — | võttes arvesse komisjoni 22. juuli 2014. aasta teatist „Euroopa kultuuripärand – ühtse lähenemisviisi suunas“ (COM(2014)0477), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. juuli 2014. aasta teatist „Euroopa kultuuripärand – ühtse lähenemisviisi suunas“ (COM(2014)0477),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 2014. aasta novembris esitatud arvamust komisjoni teatise „Euroopa kultuuripärand – ühtse lähenemisviisi suunas“ kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 2014. aasta novembris esitatud arvamust komisjoni teatise „Euroopa kultuuripärand – ühtse lähenemisviisi suunas“ kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning transpordi- ja turismikomisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A8-0207/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning transpordi- ja turismikomisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A8-0207/2015),

| A. | arvestades, et kultuur ja kultuuripärand on jagatud ressurss, ühine hüve ja väärtus, mille kasutamisele ei saa olla ainuõigust, ning et nende täielikku potentsiaali jätkusuutliku inim-, sotsiaal- ja majandusarengu edendamisel ei ole veel täielikult mõistetud ega kasutusele võetud, ei ELi strateegiate ega ÜRO 2015. aasta järgsete arengueesmärkide raames; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kultuur ja kultuuripärand on jagatud ressurss, ühine hüve ja väärtus, mille kasutamisele ei saa olla ainuõigust, ning et nende täielikku potentsiaali jätkusuutliku inim-, sotsiaal- ja majandusarengu edendamisel ei ole veel täielikult mõistetud ega kasutusele võetud, ei ELi strateegiate ega ÜRO 2015. aasta järgsete arengueesmärkide raames;

| B. | arvestades, et otsustusprotsessis peab võtma arvesse kultuuri mitmesugust mõju ühiskonnas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et otsustusprotsessis peab võtma arvesse kultuuri mitmesugust mõju ühiskonnas;

| C. | arvestades, et kultuuripärand on oma olemuselt heterogeenne, peegeldab kultuurilist ja keelelist mitmekesisust ja paljusust ning mõjutab regionaalarengut, sotsiaalset sidusust, põllumajandust, merendust, keskkonda, turismi, haridust, digitaalset tegevuskava, välissuhteid, tollikoostööd ning teadusuuringuid ja innovatsiooni; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kultuuripärand on oma olemuselt heterogeenne, peegeldab kultuurilist ja keelelist mitmekesisust ja paljusust ning mõjutab regionaalarengut, sotsiaalset sidusust, põllumajandust, merendust, keskkonda, turismi, haridust, digitaalset tegevuskava, välissuhteid, tollikoostööd ning teadusuuringuid ja innovatsiooni;

| D. | arvestades, et kultuuri, kultuurilise mitmekesisuse ja kultuuridevahelise dialoogi arendamine on liikmesriikidevahelise koostöö hoogustaja; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kultuuri, kultuurilise mitmekesisuse ja kultuuridevahelise dialoogi arendamine on liikmesriikidevahelise koostöö hoogustaja;

| E. | arvestades, et Euroopa kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse parandamise, Euroopa kultuuripärandi edendamise ning Euroopa kultuuri- ja loomesektori konkurentsivõime tugevdamise eesmärk on edendada arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse parandamise, Euroopa kultuuripärandi edendamise ning Euroopa kultuuri- ja loomesektori konkurentsivõime tugevdamise eesmärk on edendada arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu;

| F. | arvestades, et pärand on pikaajaline vara, mis loob väärtust ja panustab oskuste arendamisse ja majanduskasvu, edendades turismi, samuti töökohtade loomisse; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et pärand on pikaajaline vara, mis loob väärtust ja panustab oskuste arendamisse ja majanduskasvu, edendades turismi, samuti töökohtade loomisse;

| G. | arvestades, et kultuuripärandi projektid kujutavad endast sageli näiteid innovaatilise ja jätkusuutliku majandustegevuse kohta, mis arendab väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) ettevõtlussuutlikkust ja teadusuuringuid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kultuuripärandi projektid kujutavad endast sageli näiteid innovaatilise ja jätkusuutliku majandustegevuse kohta, mis arendab väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) ettevõtlussuutlikkust ja teadusuuringuid;

| H. | arvestades, et nii materiaalne kui ka vaimne kultuuripärand mängib olulist rolli Euroopa kultuuri ja väärtuste ning riikliku, piirkondliku, kohaliku ja individuaalse identiteedi, samuti Euroopa inimeste tänapäevase identiteedi loomisel, säilitamisel ja edendamisel; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et nii materiaalne kui ka vaimne kultuuripärand mängib olulist rolli Euroopa kultuuri ja väärtuste ning riikliku, piirkondliku, kohaliku ja individuaalse identiteedi, samuti Euroopa inimeste tänapäevase identiteedi loomisel, säilitamisel ja edendamisel;

| I. | arvestades, et kultuuripärandi hooldus, taastamine ja säilitamine, kättesaadavus ja kasutamine kuuluvad peamiselt riiklike, piirkondlike või kohalike kohustuste hulka, kuid kultuuripärandil on ka selge Euroopa mõõde ja seda käsitletakse otseselt mitmes ELi poliitikavaldkonnas, sealhulgas põllumajandust, keskkonda ning teadusuuringuid ja innovatsiooni puudutavas poliitikas; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kultuuripärandi hooldus, taastamine ja säilitamine, kättesaadavus ja kasutamine kuuluvad peamiselt riiklike, piirkondlike või kohalike kohustuste hulka, kuid kultuuripärandil on ka selge Euroopa mõõde ja seda käsitletakse otseselt mitmes ELi poliitikavaldkonnas, sealhulgas põllumajandust, keskkonda ning teadusuuringuid ja innovatsiooni puudutavas poliitikas;

| J. | arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 167 on sätestatud, et liit aitab kaasa liikmesriikide kultuuri õitsengule, ühtlasi respekteerides nende rahvuslikku ja regionaalset mitmekesisust ning samal ajal rõhutades ühist kultuuripärandit; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 167 on sätestatud, et liit aitab kaasa liikmesriikide kultuuri õitsengule, ühtlasi respekteerides nende rahvuslikku ja regionaalset mitmekesisust ning samal ajal rõhutades ühist kultuuripärandit;

| K. | arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 167 on märgitud, et liidu meetmetega püütakse parandada Euroopa rahvaste kultuuri ja ajaloo alaseid teadmisi ja toetada nende levikut, püütakse ergutada liikmesriikidevahelist koostööd ning vajaduse korral toetada ja täiendada nende tegevust üleeuroopalise tähtsusega kulltuuripärandi säilitamise ja kaitsmise alal; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 167 on märgitud, et liidu meetmetega püütakse parandada Euroopa rahvaste kultuuri ja ajaloo alaseid teadmisi ja toetada nende levikut, püütakse ergutada liikmesriikidevahelist koostööd ning vajaduse korral toetada ja täiendada nende tegevust üleeuroopalise tähtsusega kulltuuripärandi säilitamise ja kaitsmise alal;

| L. | arvestades, et nõukogus 25. novembril 2014. aastal vastu võetud kultuurivaldkonna töökava hõlmab pärandit kui ühte ELi kultuuri töökava neljast prioriteedist aastateks 2015–2018; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et nõukogus 25. novembril 2014. aastal vastu võetud kultuurivaldkonna töökava hõlmab pärandit kui ühte ELi kultuuri töökava neljast prioriteedist aastateks 2015–2018;

| M. | arvestades, et sooliselt eristatud kultuuriandmete puudumine, muu hulgas kultuuripärandi valdkonnas, varjab poliitikute ja otsustajate eest soolisi lõhesid ja probleeme; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et sooliselt eristatud kultuuriandmete puudumine, muu hulgas kultuuripärandi valdkonnas, varjab poliitikute ja otsustajate eest soolisi lõhesid ja probleeme;

| N. | arvestades, et teave ELi programmide kultuuripärandiga seotud valdkondade (nagu kohalik ja piirkondlik areng, kultuurialane koostöö, teadusuuringud, haridus, toetused VKEdele ja kodanikuühiskonnale, ning turism) rahastamisvõimaluste kohta on küll kättesaadav, kuid killustatud; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et teave ELi programmide kultuuripärandiga seotud valdkondade (nagu kohalik ja piirkondlik areng, kultuurialane koostöö, teadusuuringud, haridus, toetused VKEdele ja kodanikuühiskonnale, ning turism) rahastamisvõimaluste kohta on küll kättesaadav, kuid killustatud;

| O. | arvestades, et Euroopa Nõukogu kultuuriradade kultuuri- ja turismialast väärtust ühtse Euroopa kultuuripärandi edendamisel ja säästliku kultuuriturismi arendamisel peaks tugevdama; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Euroopa Nõukogu kultuuriradade kultuuri- ja turismialast väärtust ühtse Euroopa kultuuripärandi edendamisel ja säästliku kultuuriturismi arendamisel peaks tugevdama;

| P. | arvestades, et Euroopa Liidu kultuuripärandi/Europa Nostra auhinnad edendavad tipptaset, inspireerivad eeskuju kaudu ja soodustavad parimate tavade vahetust kogu Euroopa pärandivaldkonnas; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Euroopa Liidu kultuuripärandi/Europa Nostra auhinnad edendavad tipptaset, inspireerivad eeskuju kaudu ja soodustavad parimate tavade vahetust kogu Euroopa pärandivaldkonnas;

| Q. | arvestades, et Veneetsia hartaga mälestiste ja ajalooliste paikade konserveerimise ja restaureerimise kohta, Euroopa arhitektuuripärandi kaitse Granada konventsiooniga ja arheoloogiapärandi kaitse Valletta konventsiooniga on selgelt määratletud kultuuripärandi restaureerimise ja arheoloogiliste tööde rahvusvaheliselt tunnustatud standardid (12); |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Veneetsia hartaga mälestiste ja ajalooliste paikade konserveerimise ja restaureerimise kohta, Euroopa arhitektuuripärandi kaitse Granada konventsiooniga ja arheoloogiapärandi kaitse Valletta konventsiooniga on selgelt määratletud kultuuripärandi restaureerimise ja arheoloogiliste tööde rahvusvaheliselt tunnustatud standardid (12);

Ühtne lähenemisviis

| 1. | on seisukohal, et ülioluline on kasutada olemasolevaid vahendeid ühtsel lähenemisviisil põhinevaks kultuuripärandi toetamiseks, parandamiseks ja propageerimiseks, võttes samal ajal arvesse kultuurilisi, majanduslikke, sotsiaalseid, ajaloolisi, hariduslikke, keskkonnaalaseid ja teaduslikke komponente; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et ülioluline on kasutada olemasolevaid vahendeid ühtsel lähenemisviisil põhinevaks kultuuripärandi toetamiseks, parandamiseks ja propageerimiseks, võttes samal ajal arvesse kultuurilisi, majanduslikke, sotsiaalseid, ajaloolisi, hariduslikke, keskkonnaalaseid ja teaduslikke komponente;

| 2. | usub, et kultuurilise dialoogi ja kultuurilise üksteisemõistmise saavutamiseks on vaja kultuuripärandi suhtes ühtset lähenemisviisi; on veendunud, et selline lähenemisviis suurendab majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ning aitab ühtlasi kaasa strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide täitmisele; |
| --- | --- |

2.

usub, et kultuurilise dialoogi ja kultuurilise üksteisemõistmise saavutamiseks on vaja kultuuripärandi suhtes ühtset lähenemisviisi; on veendunud, et selline lähenemisviis suurendab majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ning aitab ühtlasi kaasa strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide täitmisele;

| 3. | edastab kultuuripärandi suhtes kohaldatava uue ühtse lähenemisviisi väljatöötamise kontekstis komisjonile järgmised konkreetsed soovitused:






  a) | luua kooskõlas komisjoni praeguse sektoriülese töömetoodikaga ja paindlikul viisil komisjonis ühtne lähenemisviis kultuuripärandit käsitlevate eri poliitikavaldkondade vahelise parema koostöö kaudu ning anda parlamendile selle tihedama koostöö tulemustest aru; |
| --- | --- | --- |

3.

edastab kultuuripärandi suhtes kohaldatava uue ühtse lähenemisviisi väljatöötamise kontekstis komisjonile järgmised konkreetsed soovitused:

a)

luua kooskõlas komisjoni praeguse sektoriülese töömetoodikaga ja paindlikul viisil komisjonis ühtne lähenemisviis kultuuripärandit käsitlevate eri poliitikavaldkondade vahelise parema koostöö kaudu ning anda parlamendile selle tihedama koostöö tulemustest aru;

| b) | teavitada potentsiaalseid toetusesaajaid lihtsal ja ligipääsetaval viisil, nt ELi teabe ja parimate tavade vahetamise platvormi kaudu, olemasolevatest Euroopa eelarveridadest, mis on nähtud ette kultuuripärandi jaoks; |
| --- | --- |

b)

teavitada potentsiaalseid toetusesaajaid lihtsal ja ligipääsetaval viisil, nt ELi teabe ja parimate tavade vahetamise platvormi kaudu, olemasolevatest Euroopa eelarveridadest, mis on nähtud ette kultuuripärandi jaoks;

| c) | nimetada eelistatavalt 2018. aasta kultuuripärandi Euroopa aastaks koos piisava eelarvega ja eesmärgiga muu hulgas levitada ja suurendada tulevaste põlvkondade hulgas teadlikkust ja parandada haridust seoses Euroopa kultuuripärandi väärtuste ja kaitsega, ning esitada Euroopa aasta kava projekt parlamendile hiljemalt 2016. aastal; |
| --- | --- |

c)

nimetada eelistatavalt 2018. aasta kultuuripärandi Euroopa aastaks koos piisava eelarvega ja eesmärgiga muu hulgas levitada ja suurendada tulevaste põlvkondade hulgas teadlikkust ja parandada haridust seoses Euroopa kultuuripärandi väärtuste ja kaitsega, ning esitada Euroopa aasta kava projekt parlamendile hiljemalt 2016. aastal;

| d) | käsitleda poliitilises ja valdkondadevahelises lähenemisviisis kultuuripärandit vallas- ja kinnispärandina, materiaalse, vaimse ja taastumatu ressursina, mille autentsust peab säilitama; |
| --- | --- |

d)

käsitleda poliitilises ja valdkondadevahelises lähenemisviisis kultuuripärandit vallas- ja kinnispärandina, materiaalse, vaimse ja taastumatu ressursina, mille autentsust peab säilitama;

| 4. | palub kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 4 kehtestada ajaloolise keskkonna, s.o kinnismälestiste poliitikaraamistik, mis hõlmaks mälestiste, arheoloogia ja ajalooliste maastike õigusraamistikku; |
| --- | --- |

4.

palub kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 4 kehtestada ajaloolise keskkonna, s.o kinnismälestiste poliitikaraamistik, mis hõlmaks mälestiste, arheoloogia ja ajalooliste maastike õigusraamistikku;

| 5. | propageerib nüüdisaegset loomingulist innovatsiooni arhitektuuri- ja disainivaldkonnas, lähtudes austusest nii mineviku kui ka oleviku vastu ning tagades samal ajal kõrge kvaliteedi ja sidususe; |
| --- | --- |

5.

propageerib nüüdisaegset loomingulist innovatsiooni arhitektuuri- ja disainivaldkonnas, lähtudes austusest nii mineviku kui ka oleviku vastu ning tagades samal ajal kõrge kvaliteedi ja sidususe;

Kultuuripärandi rahastamine Euroopa vahenditest

| 6. | märgib liidu võetud kohustust säilitada ja tugevdada Euroopa kultuuripärandit mitmete programmide kaudu („Loov Euroopa“, „Horisont 2020“, „Erasmus+“, „Kodanike Euroopa“), rahastamise kaudu (Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid) ning selliste meetmete kaudu nagu Euroopa kultuuripealinnad, Euroopa pärimuspäevad ja Euroopa kultuuripärandi märgis; soovitab nii ELil kui ka liikmesriikidel veelgi tõhustada tegevust teadusuuringute edendamise valdkonnas; |
| --- | --- |

6.

märgib liidu võetud kohustust säilitada ja tugevdada Euroopa kultuuripärandit mitmete programmide kaudu („Loov Euroopa“, „Horisont 2020“, „Erasmus+“, „Kodanike Euroopa“), rahastamise kaudu (Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid) ning selliste meetmete kaudu nagu Euroopa kultuuripealinnad, Euroopa pärimuspäevad ja Euroopa kultuuripärandi märgis; soovitab nii ELil kui ka liikmesriikidel veelgi tõhustada tegevust teadusuuringute edendamise valdkonnas;

| 7. | palub komisjonil






  a) | luua ühtne ELi portaal, mis on pühendatud materiaalsele ja vaimsele kultuuripärandile ning mis koondab teavet kõikidest kultuuripärandit rahastavatest ELi programmidest ja mis hõlmab kolme põhiteemat: materiaalsete ja vaimsete kultuuriobjektide andmebaas, mis sisaldab näiteid säilitamise ja edendamise parimate tavade kohta koos kõigi asjakohaste viidetega; kultuuripärandi rahastamisvõimalused, samuti andmed Euroopa kultuuripärandi seisundi kohta ja säilitamise jaoks olulised andmed, näiteks kliimaandmed või teostatud restaureerimistööd; ning uudised ja lingid kultuuripärandiga seotud poliitiliste arengute, meetmete ja sündmuste kohta; |
| --- | --- | --- |

7.

palub komisjonil

a)

luua ühtne ELi portaal, mis on pühendatud materiaalsele ja vaimsele kultuuripärandile ning mis koondab teavet kõikidest kultuuripärandit rahastavatest ELi programmidest ja mis hõlmab kolme põhiteemat: materiaalsete ja vaimsete kultuuriobjektide andmebaas, mis sisaldab näiteid säilitamise ja edendamise parimate tavade kohta koos kõigi asjakohaste viidetega; kultuuripärandi rahastamisvõimalused, samuti andmed Euroopa kultuuripärandi seisundi kohta ja säilitamise jaoks olulised andmed, näiteks kliimaandmed või teostatud restaureerimistööd; ning uudised ja lingid kultuuripärandiga seotud poliitiliste arengute, meetmete ja sündmuste kohta;

| b) | toetada sihtrahastamisega uuringuid, teadus- ja katsemeetmeid, mis on spetsiaalselt suunatud kultuuripärandi edendamisprotsesside mõju analüüsile, arendada välja konkreetsed näitajad ja võrdlusalused seoses pärandi otsese ja kaudse panusega majandusliku ja sotsiaalse arengu protsessidesse, ning toetada otseselt kohaliku tasandi integreeritud kultuurilist ja sotsiaalset innovatsiooni, kus kultuuripärand võib vedada arengut ning aidata parandada inimeste elukvaliteeti; |
| --- | --- |

b)

toetada sihtrahastamisega uuringuid, teadus- ja katsemeetmeid, mis on spetsiaalselt suunatud kultuuripärandi edendamisprotsesside mõju analüüsile, arendada välja konkreetsed näitajad ja võrdlusalused seoses pärandi otsese ja kaudse panusega majandusliku ja sotsiaalse arengu protsessidesse, ning toetada otseselt kohaliku tasandi integreeritud kultuurilist ja sotsiaalset innovatsiooni, kus kultuuripärand võib vedada arengut ning aidata parandada inimeste elukvaliteeti;

| c) | tugevdada hiljuti kehtestatud mitmest allikast rahastamise põhimõtet, mis võimaldab ühe suuremahulise projekti raames täiendavalt kasutada Euroopa eri fonde; |
| --- | --- |

c)

tugevdada hiljuti kehtestatud mitmest allikast rahastamise põhimõtet, mis võimaldab ühe suuremahulise projekti raames täiendavalt kasutada Euroopa eri fonde;

| d) | edendada avaliku ja erasektori partnerlusi; |
| --- | --- |

d)

edendada avaliku ja erasektori partnerlusi;

| e) | kohandada struktuurifondide projektijuhtimise ajanõudeid, et paremini arvestada konserveerimis-, restaureerimis- ja säilitamisprojektide erinõudeid; |
| --- | --- |

e)

kohandada struktuurifondide projektijuhtimise ajanõudeid, et paremini arvestada konserveerimis-, restaureerimis- ja säilitamisprojektide erinõudeid;

| f) | vaadata läbi väikesemahuliste taristute meetme raamistikus esitatud kultuuripärandi projektidega seotud 5 miljoni euro kriteerium (13) ja suurendada seda vähemalt UNESCO projektide tasemele, s.o 10 miljoni euroni; |
| --- | --- |

f)

vaadata läbi väikesemahuliste taristute meetme raamistikus esitatud kultuuripärandi projektidega seotud 5 miljoni euro kriteerium (13) ja suurendada seda vähemalt UNESCO projektide tasemele, s.o 10 miljoni euroni;

| 8. | märgib, et Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERFi) määruse läbivaatamise ideed ja eelkõige integreeritud rahastamise põhimõtet võib konkreetsetel juhtudel praktikas rakendada ka suurte projektide toetamise kaudu; tunnistab siiski vajadust edendada ja toetada väikeseid kultuurialgatusi, mis on eriti olulised piirkondade sisemise arengu seisukohast ning võivad aidata säilitada kultuuripärandit ja edendada kohalikku ja piirkondlikku arengut ning sotsiaalmajanduslikku kasvu üldiselt; |
| --- | --- |

8.

märgib, et Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERFi) määruse läbivaatamise ideed ja eelkõige integreeritud rahastamise põhimõtet võib konkreetsetel juhtudel praktikas rakendada ka suurte projektide toetamise kaudu; tunnistab siiski vajadust edendada ja toetada väikeseid kultuurialgatusi, mis on eriti olulised piirkondade sisemise arengu seisukohast ning võivad aidata säilitada kultuuripärandit ja edendada kohalikku ja piirkondlikku arengut ning sotsiaalmajanduslikku kasvu üldiselt;

| 9. | nõuab tungivalt, et komisjon lisaks suunistesse, mis reguleerivad järgmise põlvkonna struktuurifonde, kultuuripärandi kohta kohustusliku kvaliteedikontrolli süsteemi, mida tuleks kohaldada kogu projekti kestel; |
| --- | --- |

9.

nõuab tungivalt, et komisjon lisaks suunistesse, mis reguleerivad järgmise põlvkonna struktuurifonde, kultuuripärandi kohta kohustusliku kvaliteedikontrolli süsteemi, mida tuleks kohaldada kogu projekti kestel;

| 10. | rõhutab liikmesriikide rolli nii ettevõtjate oskuste ja ametialaste teadmiste kõrge taseme kui ka ettevõtte struktuuri tagamises, mis suudaks kindlustada kultuuripärandi kaitse parimad tavad ka piisavate kvaliteedi kontrollisüsteemide kaudu vastavalt rahvusvahelistes hartades sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

10.

rõhutab liikmesriikide rolli nii ettevõtjate oskuste ja ametialaste teadmiste kõrge taseme kui ka ettevõtte struktuuri tagamises, mis suudaks kindlustada kultuuripärandi kaitse parimad tavad ka piisavate kvaliteedi kontrollisüsteemide kaudu vastavalt rahvusvahelistes hartades sätestatud nõuetele;

| 11. | palub komisjonil aastatel 2014–2020 delegeeritud õigusaktides, osalemiskutsetes ja ühtekuuluvuspoliitika määrusi kujundavates algatustes käsitleda rahastamiskõlblikena pärandi säilitamise innovatiivseid meetmeid ja ajalooliste hoonete energiatõhususe lahendusi; |
| --- | --- |

11.

palub komisjonil aastatel 2014–2020 delegeeritud õigusaktides, osalemiskutsetes ja ühtekuuluvuspoliitika määrusi kujundavates algatustes käsitleda rahastamiskõlblikena pärandi säilitamise innovatiivseid meetmeid ja ajalooliste hoonete energiatõhususe lahendusi;

| 12. | kutsub liikmesriike üles kaaluma võimalikke restaureerimis-, konserveerimis- ja säilitamistööga seotud maksustiimuleid, näiteks käibemaksu või muude maksude vähendamist, arvestades, et Euroopa kultuuripärandit haldavad ka eraõiguslikud asutused; |
| --- | --- |

12.

kutsub liikmesriike üles kaaluma võimalikke restaureerimis-, konserveerimis- ja säilitamistööga seotud maksustiimuleid, näiteks käibemaksu või muude maksude vähendamist, arvestades, et Euroopa kultuuripärandit haldavad ka eraõiguslikud asutused;

| 13. | nõuab tungivalt, et komisjon teeks kokkuvõtte Euroopa maksupoliitika parimate tavade kohta ja soovitaks sobivaid tavasid liikmesriikidele; palub liikmesriikidel neid soovitusi järgida ning vahetada parimaid tavasid, et võimalikult palju ergutada erasektorit toetama materiaalse ja vaimse kultuuripärandi projekte ning maksimaalselt suurendada nende mõju majandusarengule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

13.

nõuab tungivalt, et komisjon teeks kokkuvõtte Euroopa maksupoliitika parimate tavade kohta ja soovitaks sobivaid tavasid liikmesriikidele; palub liikmesriikidel neid soovitusi järgida ning vahetada parimaid tavasid, et võimalikult palju ergutada erasektorit toetama materiaalse ja vaimse kultuuripärandi projekte ning maksimaalselt suurendada nende mõju majandusarengule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele kohalikul tasandil;

Uued juhtimismudelid

| 14. | kiidab heaks nõukogu algatuse koostada kultuuripärandi valdkonna jaoks uute kaasava juhtimise mudelite suunised, edendades jagatud vahendite aspekti ning tugevdades sidemeid kohalike, piirkondlike, riiklike ja Euroopa kavade vahel; |
| --- | --- |

14.

kiidab heaks nõukogu algatuse koostada kultuuripärandi valdkonna jaoks uute kaasava juhtimise mudelite suunised, edendades jagatud vahendite aspekti ning tugevdades sidemeid kohalike, piirkondlike, riiklike ja Euroopa kavade vahel;

| 15. | palub liikmesriikidel tagada selliste õiguslike vahendite väljatöötamine, mis võimaldavad kasutada alternatiivseid rahastamis- ja haldusmudeleid, nagu kogukonna kaasamine, kodanikuühiskonna osalus ning avaliku ja erasektori partnerlus, et rakendada meetmeid, mis on seotud kultuuripärandi konserveerimise, restaureerimise, säilitamise, arendamise ja propageerimisega; |
| --- | --- |

15.

palub liikmesriikidel tagada selliste õiguslike vahendite väljatöötamine, mis võimaldavad kasutada alternatiivseid rahastamis- ja haldusmudeleid, nagu kogukonna kaasamine, kodanikuühiskonna osalus ning avaliku ja erasektori partnerlus, et rakendada meetmeid, mis on seotud kultuuripärandi konserveerimise, restaureerimise, säilitamise, arendamise ja propageerimisega;

| 16. | palub komisjonil ja liikmesriikidel algatada üleeuroopalise dialoogi kõigi valitsustasandite poliitikakujundajate ning kultuuri- ja loometööstuste, turismikorraldajate võrgustike, era- ja avaliku sektori osalejate partnerluste ja vabaühenduste vahel; |
| --- | --- |

16.

palub komisjonil ja liikmesriikidel algatada üleeuroopalise dialoogi kõigi valitsustasandite poliitikakujundajate ning kultuuri- ja loometööstuste, turismikorraldajate võrgustike, era- ja avaliku sektori osalejate partnerluste ja vabaühenduste vahel;

| 17. | julgustab kõiki sidusrühmi, kes osalevad kultuuripärandi haldamises, leidma tasakaalu kultuuripärandi jätkusuutliku säilitamise ning selle majandusliku ja sotsiaalse potentsiaali arendamise vahel; |
| --- | --- |

17.

julgustab kõiki sidusrühmi, kes osalevad kultuuripärandi haldamises, leidma tasakaalu kultuuripärandi jätkusuutliku säilitamise ning selle majandusliku ja sotsiaalse potentsiaali arendamise vahel;

| 18. | rõhutab, et kultuuripärandi väärtustamisega seotud ERFi projektid on elav näide mitmetasandilise juhtimise ja subsidiaarsuse põhimõtte rakendamise kohta ning moodustavad olulise osa ERFi kuludest; rõhutab, kui olulised on piiriülesed kultuuriprojektid, mis aitavad suurendada majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust ning edendavad kaasatust; nõuab sellega seoses meetmete võtmist, millega tugevdada ja laiendada toetust rahastamisele avaliku ja erasektori partnerluslepingute abil; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et kultuuripärandi väärtustamisega seotud ERFi projektid on elav näide mitmetasandilise juhtimise ja subsidiaarsuse põhimõtte rakendamise kohta ning moodustavad olulise osa ERFi kuludest; rõhutab, kui olulised on piiriülesed kultuuriprojektid, mis aitavad suurendada majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust ning edendavad kaasatust; nõuab sellega seoses meetmete võtmist, millega tugevdada ja laiendada toetust rahastamisele avaliku ja erasektori partnerluslepingute abil;

| 19. | rõhutab vajadust uute juhtimismudelite järele, mis hõlmaksid kultuuripärandi kõikide rahastamis- ja haldamisviiside kvaliteedikontrolli süsteemi; |
| --- | --- |

19.

rõhutab vajadust uute juhtimismudelite järele, mis hõlmaksid kultuuripärandi kõikide rahastamis- ja haldamisviiside kvaliteedikontrolli süsteemi;

| 20. | soovitab tungivalt liikmesriikidel suurendada kontrolli kultuuripärandi komponentidega seotud kulude üle, et edendada pettuse, korruptsiooni ja mis tahes muu antud valdkonna ebaseadusliku tegevuse vastase võitluse alast koostööd; |
| --- | --- |

20.

soovitab tungivalt liikmesriikidel suurendada kontrolli kultuuripärandi komponentidega seotud kulude üle, et edendada pettuse, korruptsiooni ja mis tahes muu antud valdkonna ebaseadusliku tegevuse vastase võitluse alast koostööd;

| 21. | teeb ettepaneku, et Euroopa seadusandlikke ettepanekuid peaksid täiendama kultuuripärandiga seotud mõjuhinnangud, ning kui mõjuhindamisest ilmneb negatiivne mõju, peaks kultuuripärandi kõnealuse seadusandliku ettepaneku reguleerimisalast erandina välja jätma; |
| --- | --- |

21.

teeb ettepaneku, et Euroopa seadusandlikke ettepanekuid peaksid täiendama kultuuripärandiga seotud mõjuhinnangud, ning kui mõjuhindamisest ilmneb negatiivne mõju, peaks kultuuripärandi kõnealuse seadusandliku ettepaneku reguleerimisalast erandina välja jätma;

Kultuuripärandi majanduslik ja strateegiline potentsiaal

| 22. | märgib, et kultuuripärand aitab kaasa innovatiivsete töökohtade, toodete, teenuste ja protsesside loomisele ning võib olla loovate ideede allikas, toites uut majandust, kuid omades – asjakohase juhtimise korral – samal ajal suhteliselt väikest keskkonnamõju; |
| --- | --- |

22.

märgib, et kultuuripärand aitab kaasa innovatiivsete töökohtade, toodete, teenuste ja protsesside loomisele ning võib olla loovate ideede allikas, toites uut majandust, kuid omades – asjakohase juhtimise korral – samal ajal suhteliselt väikest keskkonnamõju;

| 23. | tunnistab, et kultuuripärandil on oluline roll mitmes strateegia „Euroopa 2020“ juhtalgatuses, nagu digitaalne tegevuskava, „Innovatiivne liit“ ning uute oskuste ja töökohtade tegevuskava, ja üleilmastumise ajastu tööstuspoliitikas; palub seetõttu strateegia „Euroopa 2020“ vahekokkuvõttes jõulisemalt tunnustada Euroopa kultuuripärandit kui aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegilist ressurssi; |
| --- | --- |

23.

tunnistab, et kultuuripärandil on oluline roll mitmes strateegia „Euroopa 2020“ juhtalgatuses, nagu digitaalne tegevuskava, „Innovatiivne liit“ ning uute oskuste ja töökohtade tegevuskava, ja üleilmastumise ajastu tööstuspoliitikas; palub seetõttu strateegia „Euroopa 2020“ vahekokkuvõttes jõulisemalt tunnustada Euroopa kultuuripärandit kui aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegilist ressurssi;

| 24. | märgib, et kultuuripärandi valdkonnas on võimalik luua kvaliteetseid töökohti; soovitab tungivalt liikmesriikidel vahendada algatusi, mis on seotud kultuuripärandi valdkonna töötajate ja teadlaste haldamis- ja konserveerimisalase koolituse arendamisega; kiidab heaks eelkõige teadlaste võrgustike pikaajalise perspektiiviga rahastamise, nagu Marie Sklodowska Curie stipendiumide puhul; |
| --- | --- |

24.

märgib, et kultuuripärandi valdkonnas on võimalik luua kvaliteetseid töökohti; soovitab tungivalt liikmesriikidel vahendada algatusi, mis on seotud kultuuripärandi valdkonna töötajate ja teadlaste haldamis- ja konserveerimisalase koolituse arendamisega; kiidab heaks eelkõige teadlaste võrgustike pikaajalise perspektiiviga rahastamise, nagu Marie Sklodowska Curie stipendiumide puhul;

| 25. | rõhutab UNESCO maailmapärandisse kuuluva materiaalse ja vaimse kultuuri- ja looduspärandi olulisust Euroopa turismi jaoks; |
| --- | --- |

25.

rõhutab UNESCO maailmapärandisse kuuluva materiaalse ja vaimse kultuuri- ja looduspärandi olulisust Euroopa turismi jaoks;

| 26. | rõhutab võimalust keskenduda makropiirkondlike strateegiate väljatöötamisel rohkem kultuuriturismile, et muuta see üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku lahutamatuks osaks; |
| --- | --- |

26.

rõhutab võimalust keskenduda makropiirkondlike strateegiate väljatöötamisel rohkem kultuuriturismile, et muuta see üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku lahutamatuks osaks;

| 27. | kutsub Euroopa institutsioone ja liikmesriike üles edendama ja toetama matkamisega seotud algatusi (jalakäijatele, ratsutajatele ja jalgratturitele mõeldud marsruudid), et pakkuda uusi võimalusi kultuuri- ja loodusturismi arendamiseks; |
| --- | --- |

27.

kutsub Euroopa institutsioone ja liikmesriike üles edendama ja toetama matkamisega seotud algatusi (jalakäijatele, ratsutajatele ja jalgratturitele mõeldud marsruudid), et pakkuda uusi võimalusi kultuuri- ja loodusturismi arendamiseks;

| 28. | julgustab liikmesriike tegema koostööd piirkondlike ja kohalike asutustega, et suurendada kultuuripärandi väärtust meie ühiskonnas ning selle panust töökohtade loomisse ja majanduskasvu ELis; |
| --- | --- |

28.

julgustab liikmesriike tegema koostööd piirkondlike ja kohalike asutustega, et suurendada kultuuripärandi väärtust meie ühiskonnas ning selle panust töökohtade loomisse ja majanduskasvu ELis;

| 29. | toonitab, et kultuuriturism, mis moodustab 40 % Euroopa turismist, on majanduskasvu ja töökohtade potentsiaali poolest üks olulisemaid majandussektoreid, mille arengut tuleks uute tehnoloogiate kasutamise abil kiirendada; rõhutab siiski, kui tähtis on säilitada kultuuri- ja looduspärandit, kujundades säästvaid, vähem invasiivseid ja suurema lisaväärtusega turismi vorme, mille puhul turismisektor on integreeritud kohalikesse arengustrateegiatesse; |
| --- | --- |

29.

toonitab, et kultuuriturism, mis moodustab 40 % Euroopa turismist, on majanduskasvu ja töökohtade potentsiaali poolest üks olulisemaid majandussektoreid, mille arengut tuleks uute tehnoloogiate kasutamise abil kiirendada; rõhutab siiski, kui tähtis on säilitada kultuuri- ja looduspärandit, kujundades säästvaid, vähem invasiivseid ja suurema lisaväärtusega turismi vorme, mille puhul turismisektor on integreeritud kohalikesse arengustrateegiatesse;

| 30. | väljendab muret olukorra pärast seoses kultuuripärandi konserveerimis-, restaureerimis-, säilitamis- ja edendamismeetmetega, mis on Euroopa identiteedi jaoks suurima tähtsusega; rõhutab, et kultuuripärandi kaitse rahastamist on mõnes liikmesriigis majandus- ja finantskriisi tõttu oluliselt vähendatud; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et Euroopa kultuuripärandi väärtustamisse suunataks piisavalt rahalisi vahendeid ja algatusi; |
| --- | --- |

30.

väljendab muret olukorra pärast seoses kultuuripärandi konserveerimis-, restaureerimis-, säilitamis- ja edendamismeetmetega, mis on Euroopa identiteedi jaoks suurima tähtsusega; rõhutab, et kultuuripärandi kaitse rahastamist on mõnes liikmesriigis majandus- ja finantskriisi tõttu oluliselt vähendatud; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et Euroopa kultuuripärandi väärtustamisse suunataks piisavalt rahalisi vahendeid ja algatusi;

| 31. | palub komisjonil edendada kultuuri- ja loomesektoris tipptaset, innovatsiooni ja konkurentsivõimet kunstnike, loomeinimeste ja kultuurivaldkonna töötajate töö toetamise kaudu; |
| --- | --- |

31.

palub komisjonil edendada kultuuri- ja loomesektoris tipptaset, innovatsiooni ja konkurentsivõimet kunstnike, loomeinimeste ja kultuurivaldkonna töötajate töö toetamise kaudu;

| 32. | kinnitab tungivat vajadust leida kultuuripärandile oma selge koht komisjoni Euroopa investeerimiskavas; |
| --- | --- |

32.

kinnitab tungivat vajadust leida kultuuripärandile oma selge koht komisjoni Euroopa investeerimiskavas;

| 33. | juhib tähelepanu vajadusele parandada metodoloogilist raamistikku, et omada paremat statistikat kultuuripärandi valdkonna kohta; palub komisjonil esitada näitajate kogumi, mida saaks kasutada kultuuripärandi olukorra järelevalve ja hindamise jaoks ja mis oleks ühesugune kõikide liikmesriikide jaoks; rõhutab vajadust saavutada kultuuripärandi igakülgsel uurimisel tõhusamaid tulemusi ja neid omavahel siduda, et vältida killustatust selles valdkonnas; viitab sellega seoses suurandmete (big data) võimalustele uurimisprojektidest ulatuslikumate teadmiste saamiseks; rõhutab, et kultuuripärandi tegeliku ja potentsiaalse majandusliku väärtuse hindamiseks tuleb statistilisi andmeid koguda süsteemsemalt; |
| --- | --- |

33.

juhib tähelepanu vajadusele parandada metodoloogilist raamistikku, et omada paremat statistikat kultuuripärandi valdkonna kohta; palub komisjonil esitada näitajate kogumi, mida saaks kasutada kultuuripärandi olukorra järelevalve ja hindamise jaoks ja mis oleks ühesugune kõikide liikmesriikide jaoks; rõhutab vajadust saavutada kultuuripärandi igakülgsel uurimisel tõhusamaid tulemusi ja neid omavahel siduda, et vältida killustatust selles valdkonnas; viitab sellega seoses suurandmete (big data) võimalustele uurimisprojektidest ulatuslikumate teadmiste saamiseks; rõhutab, et kultuuripärandi tegeliku ja potentsiaalse majandusliku väärtuse hindamiseks tuleb statistilisi andmeid koguda süsteemsemalt;

| 34. | leiab, et komisjon peaks pärandi säilitamise eri aspektidega tegelevaid ettevõtteid ja üksusi käsitlema eraldi sektorina, mis kasutab lisaväärtust andvaid traditsioonilisi meetodeid, mis võimaldavad keskkonnasäästlikku ja jätkusuutlikku säilitamist; |
| --- | --- |

34.

leiab, et komisjon peaks pärandi säilitamise eri aspektidega tegelevaid ettevõtteid ja üksusi käsitlema eraldi sektorina, mis kasutab lisaväärtust andvaid traditsioonilisi meetodeid, mis võimaldavad keskkonnasäästlikku ja jätkusuutlikku säilitamist;

| 35. | tunnistab tungivat vajadust vähendada noorte töötust ja rõhutab, et kultuuripärand on valdkond, millel on uute ja paremate töökohtade loomise potentsiaal ning kus saab tugevdada sidet hariduse ja tööelu vahel, näiteks kvaliteetse õpipoisiõppe, praktika ja idufirmade kaudu VKEde ja sotsiaalmajanduse valdkonnas; julgustab liikmesriike sellega seoses arendama uusi ja innovatiivseid rahastamisvõimalusi, et toetada juhtimis- ja säilitamisalast koolitust ja haridust ning kõnealuse sektori töötajate ja teadlaste liikuvust; |
| --- | --- |

35.

tunnistab tungivat vajadust vähendada noorte töötust ja rõhutab, et kultuuripärand on valdkond, millel on uute ja paremate töökohtade loomise potentsiaal ning kus saab tugevdada sidet hariduse ja tööelu vahel, näiteks kvaliteetse õpipoisiõppe, praktika ja idufirmade kaudu VKEde ja sotsiaalmajanduse valdkonnas; julgustab liikmesriike sellega seoses arendama uusi ja innovatiivseid rahastamisvõimalusi, et toetada juhtimis- ja säilitamisalast koolitust ja haridust ning kõnealuse sektori töötajate ja teadlaste liikuvust;

| 36. | nõuab, et komisjon edendaks tervikliku lähenemisviisi ja teadusliku alusega kultuuripärandi ja turismi ühisprogramme, mis oleksid heade tavade alus ja eeskuju; |
| --- | --- |

36.

nõuab, et komisjon edendaks tervikliku lähenemisviisi ja teadusliku alusega kultuuripärandi ja turismi ühisprogramme, mis oleksid heade tavade alus ja eeskuju;

| 37. | kutsub liikmesriike üles strateegiliselt kavandama kultuuripärandiga seotud projekte, mis võivad tuua kaasa üldise piirkondliku ja kohaliku arengu, rahvusvahelisi ja piirkonnaüleseid koostööprogramme, uute töökohtade loomise, säästva maa- ja linnaelu taaselustamise ning kultuurimälestiste restaureerimisega seotud traditsiooniliste oskuste säilimise ja edendamise; |
| --- | --- |

37.

kutsub liikmesriike üles strateegiliselt kavandama kultuuripärandiga seotud projekte, mis võivad tuua kaasa üldise piirkondliku ja kohaliku arengu, rahvusvahelisi ja piirkonnaüleseid koostööprogramme, uute töökohtade loomise, säästva maa- ja linnaelu taaselustamise ning kultuurimälestiste restaureerimisega seotud traditsiooniliste oskuste säilimise ja edendamise;

| 38. | nõuab, et komisjon ja liikmesriigid koostaksid majandusliku ja statistilise uuringu nende ettevõtete, haldusüksuste ja erinevate erialaste pädevuste kohta, mis moodustavad kultuuripärandi säilitamise ja levitamisega tegeleva sektori, ning nimetatud sektori tähtsuse kohta tootlikkuses ja töökohtade loomises; |
| --- | --- |

38.

nõuab, et komisjon ja liikmesriigid koostaksid majandusliku ja statistilise uuringu nende ettevõtete, haldusüksuste ja erinevate erialaste pädevuste kohta, mis moodustavad kultuuripärandi säilitamise ja levitamisega tegeleva sektori, ning nimetatud sektori tähtsuse kohta tootlikkuses ja töökohtade loomises;

| 39. | juhib tähelepanu vajadusele luua, arendada ja edendada kultuuripärandi valdkonnas töötavatele inimestele liikuvus- ja kogemuste vahetamise võimalusi, tagades tõhusa professionaalse vastavuse kooskõlas direktiiviga 2005/36/EÜ (kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta) minimaalsete oskuste (võimekuse ja teadmiste) taseme tunnustamise ja levitamise teel liikmesriikide vahel, eelkõige restaureerija-konserveerija puhul; palub komisjonil sellega seoses esitada ettepaneku vastavate programmide laiendamiseks, et lisada neile kultuuripärandi valdkonna juhtide ja töötajate (nt losside haldajad) liikuvus, eesmärgiga vahetada kogemusi ja parimaid tavasid; |
| --- | --- |

39.

juhib tähelepanu vajadusele luua, arendada ja edendada kultuuripärandi valdkonnas töötavatele inimestele liikuvus- ja kogemuste vahetamise võimalusi, tagades tõhusa professionaalse vastavuse kooskõlas direktiiviga 2005/36/EÜ (kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta) minimaalsete oskuste (võimekuse ja teadmiste) taseme tunnustamise ja levitamise teel liikmesriikide vahel, eelkõige restaureerija-konserveerija puhul; palub komisjonil sellega seoses esitada ettepaneku vastavate programmide laiendamiseks, et lisada neile kultuuripärandi valdkonna juhtide ja töötajate (nt losside haldajad) liikuvus, eesmärgiga vahetada kogemusi ja parimaid tavasid;

| 40. | kutsub liikmesriike üles rõhutama oma pärandi varade väärtust, tehes uuringuid, et määrata kindlaks kultuuripärandi majanduslik ja kultuuriline väärtus ning muuta säilitamise kulu sama väärtusega investeeringuks; |
| --- | --- |

40.

kutsub liikmesriike üles rõhutama oma pärandi varade väärtust, tehes uuringuid, et määrata kindlaks kultuuripärandi majanduslik ja kultuuriline väärtus ning muuta säilitamise kulu sama väärtusega investeeringuks;

| 41. | palub komisjonil kaaluda võimalust, et Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT) looks oma järgmise strateegilise innovatsiooni tegevuskava raames kultuuripärandi ja loometööstuse valdkonnas teadmis- ja innovatsioonikogukonnad, toetades sellega otseselt teadusuuringute ja innovatsiooni terviklikku nägemust; |
| --- | --- |

41.

palub komisjonil kaaluda võimalust, et Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT) looks oma järgmise strateegilise innovatsiooni tegevuskava raames kultuuripärandi ja loometööstuse valdkonnas teadmis- ja innovatsioonikogukonnad, toetades sellega otseselt teadusuuringute ja innovatsiooni terviklikku nägemust;

| 42. | kordab, kui tähtis on toetada koolide õppekavadesse kunsti-, muusika-, teatri- ja filmihariduse lisamist, kuna tegemist on olulise osaga kultuuripärandi alaste teadmiste, kunstipraktika ja väljendusoskuse ning loovusele ja innovatsioonile suunatud pehmete oskuste arendamisest; |
| --- | --- |

42.

kordab, kui tähtis on toetada koolide õppekavadesse kunsti-, muusika-, teatri- ja filmihariduse lisamist, kuna tegemist on olulise osaga kultuuripärandi alaste teadmiste, kunstipraktika ja väljendusoskuse ning loovusele ja innovatsioonile suunatud pehmete oskuste arendamisest;

| 43. | kutsub liikmesriike üles võtma hariduse eri tasanditel kasutusele kultuuripärandiga seotud õppeainetevahelised õppesuunad; |
| --- | --- |

43.

kutsub liikmesriike üles võtma hariduse eri tasanditel kasutusele kultuuripärandiga seotud õppeainetevahelised õppesuunad;

| 44. | rõhutab ettevõtlustegevuse ja osalemisel põhineva lähenemisviisi arendamise märkimisväärseid võimalusi turismivaldkonnas, eelkõige väikese ja keskmise suurusega turismiettevõtjate, kuid ka idufirmade, mittetulundussektori ja muude organisatsioonide jaoks, kes annavad panuse Euroopa kultuuripärandi säilitamisse, kaitsmisse ja reklaamimisse; toonitab, et peale kultuuriväärtuste on Euroopa turismivaldkonna edu ja konkurentsivõime jaoks võtmetähtsusega kvaliteetne teenindus, kõrgetasemelised professionaalsed oskused, selles valdkonnas hea koolituse saanud spetsialistide olemasolu ja esindatus internetis; rõhutab, et teadusuuringud, innovatsioon ja uus tehnoloogia, eelkõige telekommunikatsiooni vallas, on inimestele kultuuripärandi lähemale toomiseks väga olulised; on samuti seisukohal, et VKEde konkurentsivõime huvides tuleks vähendada nende jaoks tarbetut koormust ning läbi vaadata õigusaktid, mis avaldavad negatiivset mõju turismivaldkonna VKEdele; |
| --- | --- |

44.

rõhutab ettevõtlustegevuse ja osalemisel põhineva lähenemisviisi arendamise märkimisväärseid võimalusi turismivaldkonnas, eelkõige väikese ja keskmise suurusega turismiettevõtjate, kuid ka idufirmade, mittetulundussektori ja muude organisatsioonide jaoks, kes annavad panuse Euroopa kultuuripärandi säilitamisse, kaitsmisse ja reklaamimisse; toonitab, et peale kultuuriväärtuste on Euroopa turismivaldkonna edu ja konkurentsivõime jaoks võtmetähtsusega kvaliteetne teenindus, kõrgetasemelised professionaalsed oskused, selles valdkonnas hea koolituse saanud spetsialistide olemasolu ja esindatus internetis; rõhutab, et teadusuuringud, innovatsioon ja uus tehnoloogia, eelkõige telekommunikatsiooni vallas, on inimestele kultuuripärandi lähemale toomiseks väga olulised; on samuti seisukohal, et VKEde konkurentsivõime huvides tuleks vähendada nende jaoks tarbetut koormust ning läbi vaadata õigusaktid, mis avaldavad negatiivset mõju turismivaldkonna VKEdele;

Võimalused ja probleemid

| 45. | rõhutab kultuuripärandi digiteerimisega seotud potentsiaali, seda nii meie mineviku säilitamise vahendina kui ka hariduse ja teadusuuringute võimaluste, kvaliteetsete töökohtade loomise, parema sotsiaalse kaasamise, puudega inimestele või äärepoolsemates piirkondades elavatele isikutele parema juurdepääsu võimaldamise ja säästva majandusarengu allikana; toonitab, et pärandi digiteerimiseks on vaja väikeste ja keskmise suurusega või isoleeritud kultuuriasutuste puhul vastavat rahalist panust ja et piisav rahastamine on võtmetähtsusega kõnealuse pärandi laiema publiku ja levitamise tagamiseks; toonitab, et digiteerimise ja uute tehnoloogiate pakutavad uued võimalused, mis ei asenda kunagi juurdepääsu originaalpärandile ega kultuuris osalemise traditsiooniliste vormidega seotud sotsiaalset kasu, ei tohiks kaasa tuua originaalide säilitamise ega kultuuri edendamise traditsiooniliste vormide unarusse jätmist, olgu digiteerimise ajal või pärast seda; |
| --- | --- |

45.

rõhutab kultuuripärandi digiteerimisega seotud potentsiaali, seda nii meie mineviku säilitamise vahendina kui ka hariduse ja teadusuuringute võimaluste, kvaliteetsete töökohtade loomise, parema sotsiaalse kaasamise, puudega inimestele või äärepoolsemates piirkondades elavatele isikutele parema juurdepääsu võimaldamise ja säästva majandusarengu allikana; toonitab, et pärandi digiteerimiseks on vaja väikeste ja keskmise suurusega või isoleeritud kultuuriasutuste puhul vastavat rahalist panust ja et piisav rahastamine on võtmetähtsusega kõnealuse pärandi laiema publiku ja levitamise tagamiseks; toonitab, et digiteerimise ja uute tehnoloogiate pakutavad uued võimalused, mis ei asenda kunagi juurdepääsu originaalpärandile ega kultuuris osalemise traditsiooniliste vormidega seotud sotsiaalset kasu, ei tohiks kaasa tuua originaalide säilitamise ega kultuuri edendamise traditsiooniliste vormide unarusse jätmist, olgu digiteerimise ajal või pärast seda;

| 46. | toetab digitaalset innovatsiooni kunsti- ja pärandisektoris ning märgib, et e-taristu kasutamine võib kaasata uut publikut ning tagada digitaalsele kultuuripärandile parema juurdepääsu ja selle parema kasutamise; rõhutab olemasolevate vahendite, näiteks Europeana veebisaidi olulisust ning ergutab parandama selle saidi otsingukriteeriume suurema kasutajasõbralikkuse nimel; |
| --- | --- |

46.

toetab digitaalset innovatsiooni kunsti- ja pärandisektoris ning märgib, et e-taristu kasutamine võib kaasata uut publikut ning tagada digitaalsele kultuuripärandile parema juurdepääsu ja selle parema kasutamise; rõhutab olemasolevate vahendite, näiteks Europeana veebisaidi olulisust ning ergutab parandama selle saidi otsingukriteeriume suurema kasutajasõbralikkuse nimel;

| 47. | toonitab vajadust parandada kultuuripärandi, eelkõige Euroopa filmipärandi digiteerimise, säilitamise ja internetis kättesaadavuse taset; |
| --- | --- |

47.

toonitab vajadust parandada kultuuripärandi, eelkõige Euroopa filmipärandi digiteerimise, säilitamise ja internetis kättesaadavuse taset;

| 48. | rõhutab Euroopa pärandi tõelise demokraatliku ja kaasava, sealhulgas usulisi vähemusrühmasid ja vähemusrahvusi hõlmava narratiivi väljatöötamise olulisust; juhib tähelepanu kultuuripärandile, mis seob erinevat või vaidlustatud minevikku, ja rõhutab, et leppimisprotsessid ei tohiks viia kogukondade ajaloolise teadvuse allasurumiseni; kutsub liikmesriike üles mõtlema kultuuripärandi eetikale ja selle esitamise meetoditele ning võtma arvesse tõlgenduste mitmekesisust; |
| --- | --- |

48.

rõhutab Euroopa pärandi tõelise demokraatliku ja kaasava, sealhulgas usulisi vähemusrühmasid ja vähemusrahvusi hõlmava narratiivi väljatöötamise olulisust; juhib tähelepanu kultuuripärandile, mis seob erinevat või vaidlustatud minevikku, ja rõhutab, et leppimisprotsessid ei tohiks viia kogukondade ajaloolise teadvuse allasurumiseni; kutsub liikmesriike üles mõtlema kultuuripärandi eetikale ja selle esitamise meetoditele ning võtma arvesse tõlgenduste mitmekesisust;

| 49. | kinnitab, et usupärand on Euroopa vaimse kultuuripärandi osa; rõhutab, et usunditega seotud paikade, kommete ja esemete olulisust ei saa Euroopa kultuuripärandi kontekstis eirata või kasutada selle suhtes mis tahes diskrimineerivat käsitlust; |
| --- | --- |

49.

kinnitab, et usupärand on Euroopa vaimse kultuuripärandi osa; rõhutab, et usunditega seotud paikade, kommete ja esemete olulisust ei saa Euroopa kultuuripärandi kontekstis eirata või kasutada selle suhtes mis tahes diskrimineerivat käsitlust;

| 50. | on seisukohal, et ajaloolist usupärandit, sh arhitektuuri ja muusikat, tuleb säilitada selle kultuurilise väärtuse tõttu, sõltumata selle usundilisest päritolust; |
| --- | --- |

50.

on seisukohal, et ajaloolist usupärandit, sh arhitektuuri ja muusikat, tuleb säilitada selle kultuurilise väärtuse tõttu, sõltumata selle usundilisest päritolust;

| 51. | rõhutab kultuuridevahelise dialoogi olulisust nii Euroopas kui ka väljaspool ning on veendunud, et liit peaks sellist dialoogi edendama kui kohast vahendit mis tahes päritolu radikalismi vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

51.

rõhutab kultuuridevahelise dialoogi olulisust nii Euroopas kui ka väljaspool ning on veendunud, et liit peaks sellist dialoogi edendama kui kohast vahendit mis tahes päritolu radikalismi vastu võitlemiseks;

| 52. | juhib kultuuripärandiga seoses tähelepanu liikmesriikide rahvusvähemuste eripärale; nõuab seepärast nende kultuuripärandi säilitamist ja kultuurilise mitmekesisuse edendamist ja kaitset; |
| --- | --- |

52.

juhib kultuuripärandiga seoses tähelepanu liikmesriikide rahvusvähemuste eripärale; nõuab seepärast nende kultuuripärandi säilitamist ja kultuurilise mitmekesisuse edendamist ja kaitset;

| 53. | rõhutab, et usu- ja rahvusvähemuste kultuurilist diskrimineerimist tuleks vältida; |
| --- | --- |

53.

rõhutab, et usu- ja rahvusvähemuste kultuurilist diskrimineerimist tuleks vältida;

| 54. | rõhutab sisserändajate kogukondade kultuuritegevuse toetamise olulisust; |
| --- | --- |

54.

rõhutab sisserändajate kogukondade kultuuritegevuse toetamise olulisust;

| 55. | kinnitab veel kord kultuuripärandi olulist panust kultuuri- ja loomemajandusse ning samuti sotsiaalsesse kaasatusse kultuuri kaudu; |
| --- | --- |

55.

kinnitab veel kord kultuuripärandi olulist panust kultuuri- ja loomemajandusse ning samuti sotsiaalsesse kaasatusse kultuuri kaudu;

| 56. | toonitab, kui oluline on parandada puuetega inimeste juurdepääsu kultuurimälestistele; |
| --- | --- |

56.

toonitab, kui oluline on parandada puuetega inimeste juurdepääsu kultuurimälestistele;

| 57. | märgib kultuurmaastike säilitamise olulisust ja eelkõige vaimse kultuuripärandi, mis esindab elavat kultuuri ja toidab traditsioonilisi oskusi, säilitamise olulisust ja kutsub komisjoni üles lisama see vastavatesse programmidesse suuremas ulatuses; |
| --- | --- |

57.

märgib kultuurmaastike säilitamise olulisust ja eelkõige vaimse kultuuripärandi, mis esindab elavat kultuuri ja toidab traditsioonilisi oskusi, säilitamise olulisust ja kutsub komisjoni üles lisama see vastavatesse programmidesse suuremas ulatuses;

| 58. | rõhutab, kui tähtis on kulinaariapärand, mida tuleb kaitsta ja toetada; on seisukohal, et sellele valdkonnale eraldatud vahendeid saab optimeerida koostoime kaudu ELi teiste poliitikavaldkondadega, nagu ühine põllumajanduspoliitika ja tarbijakaitsepoliitika; |
| --- | --- |

58.

rõhutab, kui tähtis on kulinaariapärand, mida tuleb kaitsta ja toetada; on seisukohal, et sellele valdkonnale eraldatud vahendeid saab optimeerida koostoime kaudu ELi teiste poliitikavaldkondadega, nagu ühine põllumajanduspoliitika ja tarbijakaitsepoliitika;

| 59. | juhib tähelepanu asjaolule, et kultuuripärand ja turism on vastastikku kasulikud, sest ühelt poolt annab kultuurpärand turismitööstusele märkimisväärset tulu ja teisalt on turism hea kultuuri jaoks, kuna soodustab kultuuriväärtuste näitamist ja säilitamist ning toob sisse tulu, mis on vajalik kultuuriväärtuste hoidmiseks; |
| --- | --- |

59.

juhib tähelepanu asjaolule, et kultuuripärand ja turism on vastastikku kasulikud, sest ühelt poolt annab kultuurpärand turismitööstusele märkimisväärset tulu ja teisalt on turism hea kultuuri jaoks, kuna soodustab kultuuriväärtuste näitamist ja säilitamist ning toob sisse tulu, mis on vajalik kultuuriväärtuste hoidmiseks;

| 60. | toonitab, et kultuuriturism on väga oluline, selleks et säilitada ja kasutada meie kultuuripärandi väärtust, kusjuures kultuuripärand ei ole ainult füüsiline pärand ja maastikud, vaid ka vaimne pärand, nagu keeled ja usu- ning toiduvalmistamistraditsioonid; |
| --- | --- |

60.

toonitab, et kultuuriturism on väga oluline, selleks et säilitada ja kasutada meie kultuuripärandi väärtust, kusjuures kultuuripärand ei ole ainult füüsiline pärand ja maastikud, vaid ka vaimne pärand, nagu keeled ja usu- ning toiduvalmistamistraditsioonid;

| 61. | palub komisjonil, nõukogul ja liikmesriikidel jätkata koostööd eesmärgiga viia kõigil vastavatel tasanditel ellu kultuuripärandi ja kultuuriturismi edendamisega seotud meetmeid, mis sisalduvad komisjoni 30. juuni 2010. aasta teatises „Euroopa kui maailma soosituim turismisihtkoht – uus Euroopa turismi tegevuskava“ (COM(2010)0352); |
| --- | --- |

61.

palub komisjonil, nõukogul ja liikmesriikidel jätkata koostööd eesmärgiga viia kõigil vastavatel tasanditel ellu kultuuripärandi ja kultuuriturismi edendamisega seotud meetmeid, mis sisalduvad komisjoni 30. juuni 2010. aasta teatises „Euroopa kui maailma soosituim turismisihtkoht – uus Euroopa turismi tegevuskava“ (COM(2010)0352);

| 62. | arvestades põhjalikke demograafilisi ja sotsiaalseid muudatusi, rõhutab, et meie ühine Euroopa kultuuripärand ja kavandatav teema-aasta on olulised selleks, et kodanikud samastaksid end Euroopa Liiduga ja et tugevneks liidusisene kogukonnatunne; |
| --- | --- |

62.

arvestades põhjalikke demograafilisi ja sotsiaalseid muudatusi, rõhutab, et meie ühine Euroopa kultuuripärand ja kavandatav teema-aasta on olulised selleks, et kodanikud samastaksid end Euroopa Liiduga ja et tugevneks liidusisene kogukonnatunne;

| 63. | on seisukohal, et Euroopa ühise kultuuripärandi mõistmine pakub eriti tulevastele põlvkondadele sihi ja võimaluse kujundada välja Euroopa identiteet ja väärtused ning oma liikmesriigi piire ületav lugupidav kooseksisteerimine; soovitab seetõttu ka kultuuripärandi Euroopa aasta kavandamisel pöörata erilist tähelepanu nooremale põlvkonnale; |
| --- | --- |

63.

on seisukohal, et Euroopa ühise kultuuripärandi mõistmine pakub eriti tulevastele põlvkondadele sihi ja võimaluse kujundada välja Euroopa identiteet ja väärtused ning oma liikmesriigi piire ületav lugupidav kooseksisteerimine; soovitab seetõttu ka kultuuripärandi Euroopa aasta kavandamisel pöörata erilist tähelepanu nooremale põlvkonnale;

| 64. | väljendab rahulolu seoses Euroopa kultuuripealinnade algatuse suure eduga; nõuab nende linnade sidumist ühte võrgustikku, et rohkem keskenduda asjaomastele piirkondadele, eesmärgiga võimaldada kogemuste ja heade tavade vahetamist, muu hulgas selleks, et aidata tulevasi kandidaate ning hõlbustada ürituste ja konkreetsete ringreiside korraldamist; |
| --- | --- |

64.

väljendab rahulolu seoses Euroopa kultuuripealinnade algatuse suure eduga; nõuab nende linnade sidumist ühte võrgustikku, et rohkem keskenduda asjaomastele piirkondadele, eesmärgiga võimaldada kogemuste ja heade tavade vahetamist, muu hulgas selleks, et aidata tulevasi kandidaate ning hõlbustada ürituste ja konkreetsete ringreiside korraldamist;

| 65. | julgustab kultuuripärandi kasutamist hariduse vahendina, et lahendada ühiskondlikke probleeme, selleks et lähendada Euroopas elavaid inimesi; |
| --- | --- |

65.

julgustab kultuuripärandi kasutamist hariduse vahendina, et lahendada ühiskondlikke probleeme, selleks et lähendada Euroopas elavaid inimesi;

| 66. | juhib tähelepanu keskkonnaohtudele, mis mõjutavad ELis suurt hulka kultuurimälestisi, ning nõuab, et liikmesriigid võtaksid oma pikaajalistes pärandi säilitamise ja restaureerimise meetodite rahastamise strateegiates arvesse kliimamuutuste tagajärgi ja inimsurvet; soovitab lisaks, et liikmesriigid ja EL edendaksid rohkem selle valdkonna teadusuuringuid, muu hulgas selleks, et uurida kliimamuutuse eri mõjusid kultuuripärandile üksikasjalikumalt ning arendada välja vastumeetmed; |
| --- | --- |

66.

juhib tähelepanu keskkonnaohtudele, mis mõjutavad ELis suurt hulka kultuurimälestisi, ning nõuab, et liikmesriigid võtaksid oma pikaajalistes pärandi säilitamise ja restaureerimise meetodite rahastamise strateegiates arvesse kliimamuutuste tagajärgi ja inimsurvet; soovitab lisaks, et liikmesriigid ja EL edendaksid rohkem selle valdkonna teadusuuringuid, muu hulgas selleks, et uurida kliimamuutuse eri mõjusid kultuuripärandile üksikasjalikumalt ning arendada välja vastumeetmed;

| 67. | kutsub komisjoni, nõukogu ja liikmesriike üles jätkama tööd algatusega „7 kõige ohustatumat“, mille käivitas Europa Nostra koostöös Euroopa Investeerimispangaga, leida selleks uusi näited Euroopa ohustatud pärandi kohta, koostada tegevuskavasid ja otsida võimalikke rahastamisallikaid; juhib tähelepanu, et selle algatuse väljatöötamine on üks võimalus kaasata erainvesteeringuid pärandi väärtustamisse; |
| --- | --- |

67.

kutsub komisjoni, nõukogu ja liikmesriike üles jätkama tööd algatusega „7 kõige ohustatumat“, mille käivitas Europa Nostra koostöös Euroopa Investeerimispangaga, leida selleks uusi näited Euroopa ohustatud pärandi kohta, koostada tegevuskavasid ja otsida võimalikke rahastamisallikaid; juhib tähelepanu, et selle algatuse väljatöötamine on üks võimalus kaasata erainvesteeringuid pärandi väärtustamisse;

| 68. | kutsub komisjoni üles paremini koordineerima ja toetama liikmesriikide jõupingutusi võitluses kultuuripärandisse kuuluvate varade varastamise, salakaubaveo ja nendega ebaseadusliku kauplemise vastu nii ELis kui ka väljaspool; palub selliste kultuuriesemete tagastamist, mis on liikmesriigi territooriumilt ebaseaduslikult ära viidud; |
| --- | --- |

68.

kutsub komisjoni üles paremini koordineerima ja toetama liikmesriikide jõupingutusi võitluses kultuuripärandisse kuuluvate varade varastamise, salakaubaveo ja nendega ebaseadusliku kauplemise vastu nii ELis kui ka väljaspool; palub selliste kultuuriesemete tagastamist, mis on liikmesriigi territooriumilt ebaseaduslikult ära viidud;

| 69. | tuletab meelde, kui oluline on kaitsta ja säilitada kultuuripärandit mitte ainult aja hävitustöö, vaid ka huligaansuse ja rüüstamise eest; juhib tähelepanu sellele, et paljusid arheoloogiamälestisi, eelkõige veealuseid paiku, kus ametiasutuste juurdepääs ja järelevalve on raskendatud, ähvardab endiselt oht langeda organiseeritud aardeküttide rüüstamise ohvriks; nõuab sellega seoses tõhusamat koostööd liikmesriikide vahel kultuuriväärtuste tuvastamise ja tagasisaamise ning selliste esemetega ebaseadusliku kaubitsemise vastu võitlemise alal; |
| --- | --- |

69.

tuletab meelde, kui oluline on kaitsta ja säilitada kultuuripärandit mitte ainult aja hävitustöö, vaid ka huligaansuse ja rüüstamise eest; juhib tähelepanu sellele, et paljusid arheoloogiamälestisi, eelkõige veealuseid paiku, kus ametiasutuste juurdepääs ja järelevalve on raskendatud, ähvardab endiselt oht langeda organiseeritud aardeküttide rüüstamise ohvriks; nõuab sellega seoses tõhusamat koostööd liikmesriikide vahel kultuuriväärtuste tuvastamise ja tagasisaamise ning selliste esemetega ebaseadusliku kaubitsemise vastu võitlemise alal;

| 70. | rõhutab rolli, mida kultuuripärand etendab liidu välissuhetes kolmandate riikidega peetava poliitilise dialoogi ja koostöö kaudu, ning kutsub liikmesriike, komisjoni ja nõukogu üles elavdama kultuuridiplomaatiat; lisaks sellele osutab ELi liikmesriikide ja kolmandate riikide ühiste kultuuripärandi säilitamisele suunatud valdkondadevaheliste teadusprojektide võimalustele; |
| --- | --- |

70.

rõhutab rolli, mida kultuuripärand etendab liidu välissuhetes kolmandate riikidega peetava poliitilise dialoogi ja koostöö kaudu, ning kutsub liikmesriike, komisjoni ja nõukogu üles elavdama kultuuridiplomaatiat; lisaks sellele osutab ELi liikmesriikide ja kolmandate riikide ühiste kultuuripärandi säilitamisele suunatud valdkondadevaheliste teadusprojektide võimalustele;

| 71. | nõuab liikmesriikidelt, ELilt ja rahvusvaheliselt kogukonnalt suurt pühendumust ennetamisele, kaitsmisele, dokumenteerimisele ja taastamisele, kui Euroopa või kolmandate riikide kultuuripärandit tahtlikult ohustatakse ja kahjustatakse sõjategevuse ning kultuurilise ja religioosse identiteedi rikkumise tõttu, sealhulgas koostöö kaudu selliste rahvusvaheliste organisatsioonidega nagu ICCROM ja ICBS (Rahvusvaheline Sinise Kilbi Komitee), tsiviil- ja sõjaväevõimude, kultuuriasutuste ja kutseliitudega; |
| --- | --- |

71.

nõuab liikmesriikidelt, ELilt ja rahvusvaheliselt kogukonnalt suurt pühendumust ennetamisele, kaitsmisele, dokumenteerimisele ja taastamisele, kui Euroopa või kolmandate riikide kultuuripärandit tahtlikult ohustatakse ja kahjustatakse sõjategevuse ning kultuurilise ja religioosse identiteedi rikkumise tõttu, sealhulgas koostöö kaudu selliste rahvusvaheliste organisatsioonidega nagu ICCROM ja ICBS (Rahvusvaheline Sinise Kilbi Komitee), tsiviil- ja sõjaväevõimude, kultuuriasutuste ja kutseliitudega;

| 72. | ergutab vastu võtma rahvusvahelisi lepinguid, et vältida kultuuripärandiga ebaseaduslikku kauplemist; toonitab, et EL peab koos ÜRO ja UNESCOga kaitsma ohustatud pärandit ning võitlema konfliktipiirkondades asuvate kultuuriobjektide rüüstamise ja hävitamise vastu; |
| --- | --- |

72.

ergutab vastu võtma rahvusvahelisi lepinguid, et vältida kultuuripärandiga ebaseaduslikku kauplemist; toonitab, et EL peab koos ÜRO ja UNESCOga kaitsma ohustatud pärandit ning võitlema konfliktipiirkondades asuvate kultuuriobjektide rüüstamise ja hävitamise vastu;

| 73. | rõhutab võimalusi, mida pakub ELis olemasolev oskusteave kultuuripärandi säilitamise valdkonnas seoses terrorismi ja sõja tõttu kahjustatud või hävinud kultuuriväärtustega; |
| --- | --- |

73.

rõhutab võimalusi, mida pakub ELis olemasolev oskusteave kultuuripärandi säilitamise valdkonnas seoses terrorismi ja sõja tõttu kahjustatud või hävinud kultuuriväärtustega;

| 74. | toetab piiriüleste kultuuriturismi toodete loomist, mis peegeldaksid Euroopa ühiseid väärtusi ja pärandit; palub komisjonil püüelda tihedama koostöö poole liikmesriikide ja muude kultuuri- ja turismipoliitikat kujundavate organisatsioonidega, nagu ÜRO Maailma Turismiorganisatsioon (UNWTO) ja UNESCO, ning jätkata võrgustike, piirüleste piirkondlike projektide ja – tihedas koostöös Euroopa Nõukoguga – Euroopa kultuuriradade (mis on piiriüleste üleeuroopaliste temaatiliste turismiprojektide parim näide) kaasrahastamist ja edendamist; |
| --- | --- |

74.

toetab piiriüleste kultuuriturismi toodete loomist, mis peegeldaksid Euroopa ühiseid väärtusi ja pärandit; palub komisjonil püüelda tihedama koostöö poole liikmesriikide ja muude kultuuri- ja turismipoliitikat kujundavate organisatsioonidega, nagu ÜRO Maailma Turismiorganisatsioon (UNWTO) ja UNESCO, ning jätkata võrgustike, piirüleste piirkondlike projektide ja – tihedas koostöös Euroopa Nõukoguga – Euroopa kultuuriradade (mis on piiriüleste üleeuroopaliste temaatiliste turismiprojektide parim näide) kaasrahastamist ja edendamist;

o

o o

| 75. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

75.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 221.

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 320.

(3)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 289.

(4)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 104.

(5)  ELT L 159, 28.5.2014, lk 1.

(6)  ELT L 175, 27.6.2013, lk 1.

(7)  Vastu võetud Euroopa Nõukogu ministrite komitee poolt 13. oktoobril 2005. aastal; avatud allkirjastamiseks liikmesriikidele Faros (Portugalis) sama aasta 27. oktoobril; jõustus 1. juunil 2011. aastal.

(8)  ELT C 183, 14.6.2014, lk 36.

(9)  ELT C 463, 23.12.2014, lk 1.

(10)  ELT C 463, 23.12.2014, lk 4.

(11)  ELT L 283, 29.10.2011, lk 39.

(12)  Veneetsia harta, mille rahvusvaheliste mälestiste ja kultuuriväärtuslike paikade nõukogu (ICOMOS) võttis vastu 1965. aastal; Granada konventsioon, mille Euroopa Nõukogu võttis vastu 1985. aastal; Valletta konventsioon, mille Euroopa Nõukogu võttis vastu 1992. aastal.

(13)  Vt: määruse (EL) nr 1301/2013 artikli 3 lõike 1 punkti e.

---

| 22.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 316/99 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 316/99

---

P8_TA(2015)0294

Euroopa kodanikualgatuse „Right2Water“ järelmeetmed

Euroopa Parlamendi 8. septembri 2015. aasta resolutsioon Euroopa kodanikualgatuse „Right2Water“ järelmeetmete kohta (2014/2239(INI))

(2017/C 316/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu 3. novembri 1998. aasta direktiivi 98/83/EÜ olmevee kvaliteedi kohta (edaspidi „joogiveedirektiiv“) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 3. novembri 1998. aasta direktiivi 98/83/EÜ olmevee kvaliteedi kohta (edaspidi „joogiveedirektiiv“) (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivi 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (edaspidi „veepoliitika raamdirektiiv“) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivi 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (edaspidi „veepoliitika raamdirektiiv“) (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrust (EL) nr 211/2011 kodanikualgatuse kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrust (EL) nr 211/2011 kodanikualgatuse kohta (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/23/EL kontsessioonilepingute sõlmimise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/23/EL kontsessioonilepingute sõlmimise kohta (4),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. novembri 2012. aasta teatist „Euroopa veevarude kaitsmise kava“ (COM(2012)0673), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. novembri 2012. aasta teatist „Euroopa veevarude kaitsmise kava“ (COM(2012)0673),

| — | võttes arvesse komisjoni 19. märtsi 2014. aasta teatist Euroopa kodanikualgatuse „Vesi ja kanalisatsioon on inimõigus! Vesi on avalik hüve, mitte kaup!“ („Right2Water“) kohta (COM(2014)0177) (edaspidi „teatis“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. märtsi 2014. aasta teatist Euroopa kodanikualgatuse „Vesi ja kanalisatsioon on inimõigus! Vesi on avalik hüve, mitte kaup!“ („Right2Water“) kohta (COM(2014)0177) (edaspidi „teatis“),

| — | võttes arvesse komisjoni kokkuvõtvat aruannet joogivee kvaliteedi kohta ELis, milles käsitletakse direktiivi 98/83/EÜ kohaseid liikmesriikide aruandeid ajavahemiku 2008–2010 kohta (COM(2014)0363), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni kokkuvõtvat aruannet joogivee kvaliteedi kohta ELis, milles käsitletakse direktiivi 98/83/EÜ kohaseid liikmesriikide aruandeid ajavahemiku 2008–2010 kohta (COM(2014)0363),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust eespool nimetatud komisjoni 19. märtsi 2014. aasta teatise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust eespool nimetatud komisjoni 19. märtsi 2014. aasta teatise kohta (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Keskkonnaameti aruannet „Euroopa keskkond – seisund ja väljavaated 2015. aastal“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskkonnaameti aruannet „Euroopa keskkond – seisund ja väljavaated 2015. aastal“,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 28. juuli 2010. aasta resolutsiooni inimõiguse kohta veele ja kanalisatsioonile (6) ning ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 2013. aasta resolutsiooni inimõiguse kohta puhtale joogiveele ja kanalisatsioonile (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 28. juuli 2010. aasta resolutsiooni inimõiguse kohta veele ja kanalisatsioonile (6) ning ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 2013. aasta resolutsiooni inimõiguse kohta puhtale joogiveele ja kanalisatsioonile (7);

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu vastu võetud kõiki resolutsioone inimõiguse kohta puhtale joogiveele ja kanalisatsioonile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu vastu võetud kõiki resolutsioone inimõiguse kohta puhtale joogiveele ja kanalisatsioonile,

| — | võttes arvesse oma 9. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni veepuuduse ja põua probleemi kohta Euroopa Liidus (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni veepuuduse ja põua probleemi kohta Euroopa Liidus (8),

| — | võttes arvesse oma 3. juuli 2012. aasta resolutsiooni ELi veealaste õigusaktide rakendamise kohta enne Euroopas veega seotud probleemide osas üldise lähenemisviisi väljatöötamist (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. juuli 2012. aasta resolutsiooni ELi veealaste õigusaktide rakendamise kohta enne Euroopas veega seotud probleemide osas üldise lähenemisviisi väljatöötamist (9),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2014. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja 2015. aasta järgse ülemaailmse arenguraamistiku kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2014. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja 2015. aasta järgse ülemaailmse arenguraamistiku kohta (10),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning arengukomisjoni ja petitsioonikomisjoni arvamusi (A8-0228/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning arengukomisjoni ja petitsioonikomisjoni arvamusi (A8-0228/2015),

| A. | arvestades, et „Right2Water“ on esimene Euroopa kodanikualgatus, mis vastab kodanikualgatust käsitlevas määruses (EL) nr 211/2011 kehtestatud nõuetele ja mille parlament kuulamisele võttis, kui peaaegu 1,9 miljonit kodanikku oli sellele allkirja andnud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et „Right2Water“ on esimene Euroopa kodanikualgatus, mis vastab kodanikualgatust käsitlevas määruses (EL) nr 211/2011 kehtestatud nõuetele ja mille parlament kuulamisele võttis, kui peaaegu 1,9 miljonit kodanikku oli sellele allkirja andnud;

| B. | arvestades, et inimõigus veele ja kanalisatsioonile hõlmab kättesaadavuse, juurdepääsetavuse, vastuvõetavuse, taskukohasuse ja kvaliteedi mõõdet; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et inimõigus veele ja kanalisatsioonile hõlmab kättesaadavuse, juurdepääsetavuse, vastuvõetavuse, taskukohasuse ja kvaliteedi mõõdet;

| C. | arvestades, et on eluliselt vajalik täielikult rakendada inimõigust veele ja kanalisatsioonile, mida tunnustab ÜRO ja toetavad ELi liikmesriigid, ja arvestades, et veevarude nõuetekohane majandamine on säästva veekasutuse tagamiseks ja maailma looduskapitali kaitsmiseks otsustavalt tähtis; arvestades, et inimtegevuse ja kliimamuutuste koosmõju on kaasa toonud selle, et kogu ELi Vahemere piirkond ja mõned Kesk-Euroopa piirkonnad liigitatakse nüüd veepuuduse all kannatavateks poolkõrbe piirkondadeks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et on eluliselt vajalik täielikult rakendada inimõigust veele ja kanalisatsioonile, mida tunnustab ÜRO ja toetavad ELi liikmesriigid, ja arvestades, et veevarude nõuetekohane majandamine on säästva veekasutuse tagamiseks ja maailma looduskapitali kaitsmiseks otsustavalt tähtis; arvestades, et inimtegevuse ja kliimamuutuste koosmõju on kaasa toonud selle, et kogu ELi Vahemere piirkond ja mõned Kesk-Euroopa piirkonnad liigitatakse nüüd veepuuduse all kannatavateks poolkõrbe piirkondadeks;

| D. | arvestades, et vastavalt Euroopa Keskkonnaameti 2015. aasta aruandele keskkonnaseisundi kohta ulatuvad torude lekkimisest tingitud veekao määrad Euroopas praegu 10–40 %ni; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vastavalt Euroopa Keskkonnaameti 2015. aasta aruandele keskkonnaseisundi kohta ulatuvad torude lekkimisest tingitud veekao määrad Euroopas praegu 10–40 %ni;

| E. | arvestades, et juurdepääs veele on üks peamisi viise jätkusuutliku arengu saavutamiseks; arvestades, et arenguabi suunamine eelkõige joogiveega varustatuse ja kanalisatsiooni parandamisele on tõhus viis peamiste vaesuse kaotamise eesmärkide saavutamiseks, samuti sotsiaalse võrdsuse, rahvatervise, toiduga kindlustatuse ja majanduskasvu edendamiseks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et juurdepääs veele on üks peamisi viise jätkusuutliku arengu saavutamiseks; arvestades, et arenguabi suunamine eelkõige joogiveega varustatuse ja kanalisatsiooni parandamisele on tõhus viis peamiste vaesuse kaotamise eesmärkide saavutamiseks, samuti sotsiaalse võrdsuse, rahvatervise, toiduga kindlustatuse ja majanduskasvu edendamiseks;

| F. | arvestades, et vähemalt 748 miljonil inimesel ei ole püsivat juurdepääsu puhtale joogiveele ning maailma elanikkonnast kolmandikul puudub ligipääs elementaarsetele sanitaartingimustele; arvestades, et seetõttu on ohus õigus tervisele ning levivad haigused, põhjustades kannatusi ja surma ning takistades suurel määral arengut; arvestades, et iga päev sureb umbes 4 000 last veega levivate haiguste pärast või puuduliku veevarustuse, kanalisatsiooni ja hügieeni tõttu; arvestades, et joogiveele juurdepääsu puudumise tõttu sureb rohkem lapsi kui AIDSi, malaaria ja rõugete pärast kokku; arvestades, et samas on nende näitajate puhul märgata selget langustrendi ning et nende vähenemist saab ja tuleb kiirendada; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et vähemalt 748 miljonil inimesel ei ole püsivat juurdepääsu puhtale joogiveele ning maailma elanikkonnast kolmandikul puudub ligipääs elementaarsetele sanitaartingimustele; arvestades, et seetõttu on ohus õigus tervisele ning levivad haigused, põhjustades kannatusi ja surma ning takistades suurel määral arengut; arvestades, et iga päev sureb umbes 4 000 last veega levivate haiguste pärast või puuduliku veevarustuse, kanalisatsiooni ja hügieeni tõttu; arvestades, et joogiveele juurdepääsu puudumise tõttu sureb rohkem lapsi kui AIDSi, malaaria ja rõugete pärast kokku; arvestades, et samas on nende näitajate puhul märgata selget langustrendi ning et nende vähenemist saab ja tuleb kiirendada;

| G. | arvestades, et juurdepääsul veele on ka julgeolekumõõde, mis nõuab paremat piirkondlikku koostööd; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et juurdepääsul veele on ka julgeolekumõõde, mis nõuab paremat piirkondlikku koostööd;

| H. | arvestades, et vee ja kanalisatsiooni puudumine mõjutab muude inimõiguste kasutamist; arvestades, et veega seotud probleemid mõjutavad ebaproportsionaalselt naisi, sest paljudes arengumaades vastutavad tavapäraselt just nemad koduse veevarustuse eest; arvestades, naised ja tütarlapsed kannatavad kõige rohkem piisavate ja korralike sanitaartingimuste puudumise pärast, mis sageli piirab nende juurdepääsu haridusele ning muudab nad haigustele vastuvõtlikumaks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et vee ja kanalisatsiooni puudumine mõjutab muude inimõiguste kasutamist; arvestades, et veega seotud probleemid mõjutavad ebaproportsionaalselt naisi, sest paljudes arengumaades vastutavad tavapäraselt just nemad koduse veevarustuse eest; arvestades, naised ja tütarlapsed kannatavad kõige rohkem piisavate ja korralike sanitaartingimuste puudumise pärast, mis sageli piirab nende juurdepääsu haridusele ning muudab nad haigustele vastuvõtlikumaks;

| I. | arvestades, et iga aasta sureb veega levivate haiguste tõttu kolm ja pool miljonit inimest; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et iga aasta sureb veega levivate haiguste tõttu kolm ja pool miljonit inimest;

| J. | arvestades, et 2013. aastal jõustunud majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti fakultatiivprotokolliga loodi kaebuste käsitlemise mehhanism, mis võimaldab üksikisikutel või rühmadel esitada ametlikke kaebusi lisaks muude õiguste rikkumisele ka vee ja kanalisatsiooniga seotud inimõiguse rikkumiste kohta; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 2013. aastal jõustunud majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti fakultatiivprotokolliga loodi kaebuste käsitlemise mehhanism, mis võimaldab üksikisikutel või rühmadel esitada ametlikke kaebusi lisaks muude õiguste rikkumisele ka vee ja kanalisatsiooniga seotud inimõiguse rikkumiste kohta;

| K. | arvestades, et arengumaades ja tärkava turumajandusega riikides suureneb kõikide sektorite nõudlus vee järele, eelkõige energia ja põllumajanduse valdkonnas; arvestades, et kliimamuutused, linnastumine ja demograafilised arengusuundumused võivad tõsiselt ohustada vee kättesaadavust paljudes arengumaades, ja et eeldatavasti elab kaks kolmandikku maailma elanikkonnast 2025. aastal veepuuduse all kannatavates riikides; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et arengumaades ja tärkava turumajandusega riikides suureneb kõikide sektorite nõudlus vee järele, eelkõige energia ja põllumajanduse valdkonnas; arvestades, et kliimamuutused, linnastumine ja demograafilised arengusuundumused võivad tõsiselt ohustada vee kättesaadavust paljudes arengumaades, ja et eeldatavasti elab kaks kolmandikku maailma elanikkonnast 2025. aastal veepuuduse all kannatavates riikides;

| L. | arvestades, et EL on suurim abiandja veevarustuse-, kanalisatsiooni- ja hügieenisektoris, kusjuures 25 % ELi iga-aastasest ülemaailmsest humanitaarabist on pühendatud üksnes arengupartnerite toetamisele kõnealuses valdkonnas; arvestades siiski, et Euroopa Kontrollikoja 2012. aasta eriaruandes „Euroopa Liidu arenguabi Sahara-taguse Aafrika joogiveega varustamisele ja sanitaarvaldkonnale“ juhiti tähelepanu vajadusele parandada abi tõhusust ja ELi toetatavate projektide jätkusuutlikkust; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et EL on suurim abiandja veevarustuse-, kanalisatsiooni- ja hügieenisektoris, kusjuures 25 % ELi iga-aastasest ülemaailmsest humanitaarabist on pühendatud üksnes arengupartnerite toetamisele kõnealuses valdkonnas; arvestades siiski, et Euroopa Kontrollikoja 2012. aasta eriaruandes „Euroopa Liidu arenguabi Sahara-taguse Aafrika joogiveega varustamisele ja sanitaarvaldkonnale“ juhiti tähelepanu vajadusele parandada abi tõhusust ja ELi toetatavate projektide jätkusuutlikkust;

| M. | arvestades, et Euroopa Nõukogu Parlamentaarne Assamblee sedastas, et „juurdepääsu veele tuleb tunnustada kui põhilist inimõigust, sest see on vajalik eluks Maal ja vesi on ressurss, mida inimkond peab jagama“; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Euroopa Nõukogu Parlamentaarne Assamblee sedastas, et „juurdepääsu veele tuleb tunnustada kui põhilist inimõigust, sest see on vajalik eluks Maal ja vesi on ressurss, mida inimkond peab jagama“;

| N. | arvestades, et Sahara-taguses Aafrikas 1990. aastatel toimunud kommunaalteenuste erastamine on muu hulgas takistanud aastatuhande arengueesmärkide saavutamist nii veevarustuse kui ka sanitaarvaldkonnas, sest investorid on keskendunud kulude tagasiteenimisele, mis muu seas on süvendanud ebavõrdsust niisuguste teenuste osutamisel madala sissetulekuga kodumajapidamiste arvelt; arvestades, et veemajanduse erastamise läbikukkumist silmas pidades on kõikjal maailmas märgata üha suurenevat suundumust anda veega seotud teenuste osutamine eraettevõtetelt üle kohalikele ametiasutustele; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Sahara-taguses Aafrikas 1990. aastatel toimunud kommunaalteenuste erastamine on muu hulgas takistanud aastatuhande arengueesmärkide saavutamist nii veevarustuse kui ka sanitaarvaldkonnas, sest investorid on keskendunud kulude tagasiteenimisele, mis muu seas on süvendanud ebavõrdsust niisuguste teenuste osutamisel madala sissetulekuga kodumajapidamiste arvelt; arvestades, et veemajanduse erastamise läbikukkumist silmas pidades on kõikjal maailmas märgata üha suurenevat suundumust anda veega seotud teenuste osutamine eraettevõtetelt üle kohalikele ametiasutustele;

| O. | arvestades, et veevarustus on loomulik monopol ja veemajandustsüklist saadav tulu peaks katma ja tuleks alati sihtotstarbeliselt eraldada nii veega seotud teenuste kuludeks kui ka kaitseks ning veemajandustsükli parandamiseks, tingimusel et kaitstakse avalikku huvi; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et veevarustus on loomulik monopol ja veemajandustsüklist saadav tulu peaks katma ja tuleks alati sihtotstarbeliselt eraldada nii veega seotud teenuste kuludeks kui ka kaitseks ning veemajandustsükli parandamiseks, tingimusel et kaitstakse avalikku huvi;

| P. | arvestades, et nõuetekohase veevarustuse ja kanalisatsiooni puudumine avaldab tõsist mõju tervisele ja sotsiaalsele arengule, eriti laste puhul; arvestades, et veevarude saastumine on üks peamine diarröa põhjus, tähtsuselt teine laste surmapõhjus arengumaades ning viib muude raskemate haigusteni, nagu koolera, skistosomiaas ja trahhoom; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et nõuetekohase veevarustuse ja kanalisatsiooni puudumine avaldab tõsist mõju tervisele ja sotsiaalsele arengule, eriti laste puhul; arvestades, et veevarude saastumine on üks peamine diarröa põhjus, tähtsuselt teine laste surmapõhjus arengumaades ning viib muude raskemate haigusteni, nagu koolera, skistosomiaas ja trahhoom;

| Q. | arvestades, et veel on sotsiaalne, majanduslik ja ökoloogiline funktsioon ning veetsükli õige majandamine kõigi hüvanguks kaitseb selle pidevat ja kindlat kättesaadavust praeguses kliimamuutuste kontekstis; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et veel on sotsiaalne, majanduslik ja ökoloogiline funktsioon ning veetsükli õige majandamine kõigi hüvanguks kaitseb selle pidevat ja kindlat kättesaadavust praeguses kliimamuutuste kontekstis;

| R. | arvestades, et Euroopa on kliimamuutuste suhtes eriti tundlik, ja arvestades, et veesektor on üks esimesi sektoreid, mida kliimamuutused mõjutavad; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Euroopa on kliimamuutuste suhtes eriti tundlik, ja arvestades, et veesektor on üks esimesi sektoreid, mida kliimamuutused mõjutavad;

| S. | arvestades, et Euroopa kodanikualgatus loodi osalusdemokraatia mehhanismina, et ergutada arutelu ELi tasandil ja kodanike vahetut osalemist ELi otsuste tegemisel, ning see annab ELi institutsioonidele suurepärase võimaluse kodanikega taas tihedamalt suhelda; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Euroopa kodanikualgatus loodi osalusdemokraatia mehhanismina, et ergutada arutelu ELi tasandil ja kodanike vahetut osalemist ELi otsuste tegemisel, ning see annab ELi institutsioonidele suurepärase võimaluse kodanikega taas tihedamalt suhelda;

| T. | arvestades, et Eurobaromeetri viimaste aastate uuringute järgi tunnevad kodanikud ELi vastu väga vähe usaldust; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Eurobaromeetri viimaste aastate uuringute järgi tunnevad kodanikud ELi vastu väga vähe usaldust;

Euroopa kodanikualgatus osalusdemokraatia vahendina

| 1. | on seisukohal, et Euroopa kodanikualgatus kujutab endast ainulaadset demokraatlikku mehhanismi, mis võib aidata märgatavalt vähendada lõhet Euroopa ja liikmesriikide sotsiaalsete ja kodanikuühiskonna liikumiste vahel ning edendada ELi tasandi osalusdemokraatiat; on siiski veendunud, et asjaomase demokraatliku mehhanismi täiendava arendamise võimaldamiseks tuleb tingimata hinnata varasemaid kogemusi ja reformida kodanikualgatust, ning komisjoni meetmed, mis võivad asjakohasel juhul hõlmata võimalust lisada seadusandlikesse muudatustesse või uutesse seadusandlikesse ettepanekutesse sobivaid elemente, peavad paremini kajastama Euroopa kodanikualgatuse nõudmisi, kui need kuuluvad tema pädevusalasse ja eriti juhul, kui nendega väljendatakse inimõigustealaseid probleeme; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et Euroopa kodanikualgatus kujutab endast ainulaadset demokraatlikku mehhanismi, mis võib aidata märgatavalt vähendada lõhet Euroopa ja liikmesriikide sotsiaalsete ja kodanikuühiskonna liikumiste vahel ning edendada ELi tasandi osalusdemokraatiat; on siiski veendunud, et asjaomase demokraatliku mehhanismi täiendava arendamise võimaldamiseks tuleb tingimata hinnata varasemaid kogemusi ja reformida kodanikualgatust, ning komisjoni meetmed, mis võivad asjakohasel juhul hõlmata võimalust lisada seadusandlikesse muudatustesse või uutesse seadusandlikesse ettepanekutesse sobivaid elemente, peavad paremini kajastama Euroopa kodanikualgatuse nõudmisi, kui need kuuluvad tema pädevusalasse ja eriti juhul, kui nendega väljendatakse inimõigustealaseid probleeme;

| 2. | rõhutab, et komisjon peaks tagama kahekuulise analüüsietapi jooksul äärmise läbipaistvuse, edukas kodanikualgatus peaks saama komisjonilt nõuetekohast õiguslikku tuge ja nõustamist ja see tuleks nõuetekohaselt avalikustada ning edendajaid ja toetajaid tuleks kogu kodanikualgatuse protsessi vältel hoida ajakohase teabega täielikult kursis; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et komisjon peaks tagama kahekuulise analüüsietapi jooksul äärmise läbipaistvuse, edukas kodanikualgatus peaks saama komisjonilt nõuetekohast õiguslikku tuge ja nõustamist ja see tuleks nõuetekohaselt avalikustada ning edendajaid ja toetajaid tuleks kogu kodanikualgatuse protsessi vältel hoida ajakohase teabega täielikult kursis;

| 3. | nõuab, et komisjon rakendaks Euroopa kodanikualgatuse määrust tulemuslikult ja jätkaks kogu halduskoormuse kõrvaldamist, millega kodanikud Euroopa kodanikualgatust esitades või toetades kokku puutuvad, ning nõuab tungivalt, et komisjon kaaluks ühise Euroopa kodanikualgatuse registreerimissüsteemi rakendamist kõikides liikmesriikides; |
| --- | --- |

3.

nõuab, et komisjon rakendaks Euroopa kodanikualgatuse määrust tulemuslikult ja jätkaks kogu halduskoormuse kõrvaldamist, millega kodanikud Euroopa kodanikualgatust esitades või toetades kokku puutuvad, ning nõuab tungivalt, et komisjon kaaluks ühise Euroopa kodanikualgatuse registreerimissüsteemi rakendamist kõikides liikmesriikides;

| 4. | väljendab heameelt asjaolu üle, et toetus, mida asjaomasele Euroopa kodanikualgatusele avaldas peaaegu 1,9 miljonit liidu kodanikku kõigist liikmesriikidest, on kooskõlas komisjoni otsusega vee- ja kanalisatsiooniteenused kontsessioonide direktiivist välja jätta; |
| --- | --- |

4.

väljendab heameelt asjaolu üle, et toetus, mida asjaomasele Euroopa kodanikualgatusele avaldas peaaegu 1,9 miljonit liidu kodanikku kõigist liikmesriikidest, on kooskõlas komisjoni otsusega vee- ja kanalisatsiooniteenused kontsessioonide direktiivist välja jätta;

| 5. | kutsub komisjoni üles jääma kindlaks vee- ja kanalisatsiooniteenuste väljajätmisele kontsessioonide direktiivist ja selle direktiivi mis tahes tulevasest läbivaatamisest ning seda kinnitama; |
| --- | --- |

5.

kutsub komisjoni üles jääma kindlaks vee- ja kanalisatsiooniteenuste väljajätmisele kontsessioonide direktiivist ja selle direktiivi mis tahes tulevasest läbivaatamisest ning seda kinnitama;

| 6. | peab kahetsusväärseks, et teatises puuduvad eesmärgid, selles ei järgita Euroopa kodanikualgatuses esitatud konkreetseid nõudmisi ja piirdutakse üksnes varasemate lubaduste kordamisega; rõhutab, et komisjoni antud vastus Euroopa kodanikualgatusele „Right2Water“ ei ole piisav, kuna selles ei esitata värskeid ettepanekuid ega nähta ette kõiki meetmeid, mis võiksid aidata eesmärke saavutada; palub komisjonil seoses selle konkreetse Euroopa kodanikualgatusega korraldada ulatuslik teabekampaania meetmete kohta, mis on veepoliitika valdkonnas juba võetud, ja selle kohta, kuidas need meetmed võiksid kaasa aidata Euroopa kodanikualgatuse „Right2Water“ eesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

6.

peab kahetsusväärseks, et teatises puuduvad eesmärgid, selles ei järgita Euroopa kodanikualgatuses esitatud konkreetseid nõudmisi ja piirdutakse üksnes varasemate lubaduste kordamisega; rõhutab, et komisjoni antud vastus Euroopa kodanikualgatusele „Right2Water“ ei ole piisav, kuna selles ei esitata värskeid ettepanekuid ega nähta ette kõiki meetmeid, mis võiksid aidata eesmärke saavutada; palub komisjonil seoses selle konkreetse Euroopa kodanikualgatusega korraldada ulatuslik teabekampaania meetmete kohta, mis on veepoliitika valdkonnas juba võetud, ja selle kohta, kuidas need meetmed võiksid kaasa aidata Euroopa kodanikualgatuse „Right2Water“ eesmärkide saavutamisele;

| 7. | on seisukohal, et paljud veekvaliteeti ja -majandust käsitlevad petitsioonid tulevad liikmesriikidest, mis ei ole 2014. aasta juunis käivitatud kogu ELi hõlmavas avalikus konsultatsioonis korralikult esindatud, ja rõhutab seetõttu, et avaliku konsultatsiooni tulemuste ja petitsioonides esile tõstetud olukorra vahel võib esineda vastuolusid; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et paljud veekvaliteeti ja -majandust käsitlevad petitsioonid tulevad liikmesriikidest, mis ei ole 2014. aasta juunis käivitatud kogu ELi hõlmavas avalikus konsultatsioonis korralikult esindatud, ja rõhutab seetõttu, et avaliku konsultatsiooni tulemuste ja petitsioonides esile tõstetud olukorra vahel võib esineda vastuolusid;

| 8. | loodab komisjonilt ja jätkusuutlikkuse eest vastutavalt asepresidendilt selget poliitilist tahet tagada, et Euroopa kodanikualgatusega tõstatatud mureküsimused saaksid sobiva vastuse; |
| --- | --- |

8.

loodab komisjonilt ja jätkusuutlikkuse eest vastutavalt asepresidendilt selget poliitilist tahet tagada, et Euroopa kodanikualgatusega tõstatatud mureküsimused saaksid sobiva vastuse;

| 9. | kinnitab petitsioonikomisjoni võetud kohustust muuta petitsioonide esitajad põhiõigusi puudutavates küsimustes kuuldavaks, ja tuletab meelde, et Euroopa kodanikualgatust „Right2Water“ käsitlevate petitsioonide esitajad on väljendanud nõusolekut käsitleda vett ELi tasandil tagatud inimõigusena; |
| --- | --- |

9.

kinnitab petitsioonikomisjoni võetud kohustust muuta petitsioonide esitajad põhiõigusi puudutavates küsimustes kuuldavaks, ja tuletab meelde, et Euroopa kodanikualgatust „Right2Water“ käsitlevate petitsioonide esitajad on väljendanud nõusolekut käsitleda vett ELi tasandil tagatud inimõigusena;

| 10. | kutsub komisjoni üles esitama kooskõlas Euroopa kodanikualgatuse „Right2Water“ peamise eesmärgiga seadusandlikud ettepanekud ning asjakohasel juhul vaatama läbi veepoliitika raamdirektiivi, et tunnustada üldist juurdepääsu ja inimõigust veele, soovitab lisaks, et üldist juurdepääsu puhtale joogiveele ja kanalisatsioonile tunnustataks Euroopa Liidu põhiõiguste hartas; |
| --- | --- |

10.

kutsub komisjoni üles esitama kooskõlas Euroopa kodanikualgatuse „Right2Water“ peamise eesmärgiga seadusandlikud ettepanekud ning asjakohasel juhul vaatama läbi veepoliitika raamdirektiivi, et tunnustada üldist juurdepääsu ja inimõigust veele, soovitab lisaks, et üldist juurdepääsu puhtale joogiveele ja kanalisatsioonile tunnustataks Euroopa Liidu põhiõiguste hartas;

| 11. | rõhutab, et kui komisjon heidab kõrvale edukad ja ulatusliku toetuse pälvinud Euroopa kodanikualgatused Lissaboni lepinguga loodud demokraatliku mehhanismi raames, kaotab EL tervikuna kodanike silmis usaldusväärsuse; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et kui komisjon heidab kõrvale edukad ja ulatusliku toetuse pälvinud Euroopa kodanikualgatused Lissaboni lepinguga loodud demokraatliku mehhanismi raames, kaotab EL tervikuna kodanike silmis usaldusväärsuse;

| 12. | kutsub komisjoni üles kehtestama ELi tasandil teavitus- ja haridusmeetmeid, et edendada käsitust veest kui ühisest hüvest, meetmeid teadlikkuse suurendamiseks ja üksikisikute arvestavama käitumise edendamiseks (vee säästmiseks) ning meetmeid, mis on seotud loodusvarade majandamise poliitika teadliku väljatöötamisega ja avaliku, osaluspõhise ja läbipaistva majandamise toetamisega; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni üles kehtestama ELi tasandil teavitus- ja haridusmeetmeid, et edendada käsitust veest kui ühisest hüvest, meetmeid teadlikkuse suurendamiseks ja üksikisikute arvestavama käitumise edendamiseks (vee säästmiseks) ning meetmeid, mis on seotud loodusvarade majandamise poliitika teadliku väljatöötamisega ja avaliku, osaluspõhise ja läbipaistva majandamise toetamisega;

| 13. | leiab, et on vaja töötada välja veepoliitika, millega soodustatakse veevarude ratsionaalset kasutamist, ringlussevõttu ja korduskasutamist, kuna need on ülimalt olulised küsimused integreeritud majandamise jaoks; on veendunud, et see võimaldab vähendada kulusid, aitab säästa asjaomast loodusvara ja tagada õige keskkonnajuhtimise; |
| --- | --- |

13.

leiab, et on vaja töötada välja veepoliitika, millega soodustatakse veevarude ratsionaalset kasutamist, ringlussevõttu ja korduskasutamist, kuna need on ülimalt olulised küsimused integreeritud majandamise jaoks; on veendunud, et see võimaldab vähendada kulusid, aitab säästa asjaomast loodusvara ja tagada õige keskkonnajuhtimise;

| 14. | kutsub komisjoni üles hoidma ära vee hõivamist ja hüdrolõhkumist ning kohaldama nende suhtes keskkonnamõju uuringuid; |
| --- | --- |

14.

kutsub komisjoni üles hoidma ära vee hõivamist ja hüdrolõhkumist ning kohaldama nende suhtes keskkonnamõju uuringuid;

Õigus veele ja kanalisatsioonile

| 15. | tuletab meelde, et ÜRO kinnitab, et inimõigus veele ja kanalisatsioonile annab igaühele õiguse kasutada isiklikuks ja majapidamise tarbeks vett, mis on hea kvaliteediga, ohutu, füüsiliselt kättesaadav, taskukohane, piisav ja vastuvõetav; juhib tähelepanu sellele, et ÜRO täiendavas soovituses nähakse ette, et kui vee eest nõutakse tasu, ei tohiks see ületada 3 % kodumajapidamise sissetulekust; |
| --- | --- |

15.

tuletab meelde, et ÜRO kinnitab, et inimõigus veele ja kanalisatsioonile annab igaühele õiguse kasutada isiklikuks ja majapidamise tarbeks vett, mis on hea kvaliteediga, ohutu, füüsiliselt kättesaadav, taskukohane, piisav ja vastuvõetav; juhib tähelepanu sellele, et ÜRO täiendavas soovituses nähakse ette, et kui vee eest nõutakse tasu, ei tohiks see ületada 3 % kodumajapidamise sissetulekust;

| 16. | toetab ÜRO eriraportööri puhtale joogiveele ja kanalisatsioonile juurdepääsu inimõiguse küsimuses ning rõhutab eriraportööri ja tema eelkäija töö olulisust selle õiguse tunnustamise valdkonnas; |
| --- | --- |

16.

toetab ÜRO eriraportööri puhtale joogiveele ja kanalisatsioonile juurdepääsu inimõiguse küsimuses ning rõhutab eriraportööri ja tema eelkäija töö olulisust selle õiguse tunnustamise valdkonnas;

| 17. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et maailma vee hindamise programmi (WWAP) kohaselt on ELi 28 liikmesriigis endiselt üle miljoni inimese, kellel puudub juurdepääs ohutu ja puhta joogiveega varustamisele, ja ligi 2 % elanikest ei oma juurdepääsu kanalisatsioonile, ning nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon võtaks viivitamatult meetmeid; |
| --- | --- |

17.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et maailma vee hindamise programmi (WWAP) kohaselt on ELi 28 liikmesriigis endiselt üle miljoni inimese, kellel puudub juurdepääs ohutu ja puhta joogiveega varustamisele, ja ligi 2 % elanikest ei oma juurdepääsu kanalisatsioonile, ning nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon võtaks viivitamatult meetmeid;

| 18. | kutsub komisjoni üles tunnistama, et inimõigus veele ja kanalisatsioonile ning vesi kui avalik hüve ja põhiväärtus, mitte kui kaup, on kõigi ELi kodanike jaoks tähtis; väljendab muret asjaolu pärast, et alates 2008. aastast on finants- ja majanduskriisi ning kokkuhoiupoliitika tõttu, mis on suurendanud Euroopas vaesust ja madala sissetulekuga kodumajapidamiste arvu, üha suuremal hulgal inimestel olnud raskusi oma veearvete tasumisega ja taskukohasus on muutumas aina tõsisemaks probleemiks; on vastu veekatkestustele ja veevarustuse sunniviisilistele väljalülitamistele ja palub liikmesriikidel viivitamatult lõpetada sellised olukorrad, kui need on tingitud sotsiaal-majanduslikest teguritest madala sissetulekuga kodumajapidamiste puhul; väljendab heameelt asjaolu üle, et mõnes liikmesriigis kasutatakse nn veepankasid või vee miinimumkvoote, et aidata kõige haavatavamaid seoses nende kommunaalkuludega, et tagada veega varustamine kui põhiõiguste lahutamatu osa; |
| --- | --- |

18.

kutsub komisjoni üles tunnistama, et inimõigus veele ja kanalisatsioonile ning vesi kui avalik hüve ja põhiväärtus, mitte kui kaup, on kõigi ELi kodanike jaoks tähtis; väljendab muret asjaolu pärast, et alates 2008. aastast on finants- ja majanduskriisi ning kokkuhoiupoliitika tõttu, mis on suurendanud Euroopas vaesust ja madala sissetulekuga kodumajapidamiste arvu, üha suuremal hulgal inimestel olnud raskusi oma veearvete tasumisega ja taskukohasus on muutumas aina tõsisemaks probleemiks; on vastu veekatkestustele ja veevarustuse sunniviisilistele väljalülitamistele ja palub liikmesriikidel viivitamatult lõpetada sellised olukorrad, kui need on tingitud sotsiaal-majanduslikest teguritest madala sissetulekuga kodumajapidamiste puhul; väljendab heameelt asjaolu üle, et mõnes liikmesriigis kasutatakse nn veepankasid või vee miinimumkvoote, et aidata kõige haavatavamaid seoses nende kommunaalkuludega, et tagada veega varustamine kui põhiõiguste lahutamatu osa;

| 19. | palub komisjonil hiljutise majanduskriisi mõju silmas pidades teha koostööd liikmesriikide ning piirkondlike ja kohalike ametiasutustega, et viia läbi uuring veepuuduse ning sealhulgas juurdepääsetavuse ja taskukohasuse küsimustes; nõuab tungivalt, et komisjon veelgi toetaks ja soodustaks koostööd vee-ettevõtjate vahel eesmärgiga aidata vähem arenenud ja maapiirkondades olevaid inimesi, et edendada kõigi nendes piirkondades elavate kodanike juurdepääsu hea kvaliteediga veele; |
| --- | --- |

19.

palub komisjonil hiljutise majanduskriisi mõju silmas pidades teha koostööd liikmesriikide ning piirkondlike ja kohalike ametiasutustega, et viia läbi uuring veepuuduse ning sealhulgas juurdepääsetavuse ja taskukohasuse küsimustes; nõuab tungivalt, et komisjon veelgi toetaks ja soodustaks koostööd vee-ettevõtjate vahel eesmärgiga aidata vähem arenenud ja maapiirkondades olevaid inimesi, et edendada kõigi nendes piirkondades elavate kodanike juurdepääsu hea kvaliteediga veele;

| 20. | kutsub komisjoni üles tegema kindlaks piirkonnad, kus veenappus on praegune või võimalik probleem, ja aitama asjaomastel liikmesriikidel, piirkondadel ja aladel, eelkõige maapiirkondadel ja mahajäänud linnapiirkondadel selle probleemiga nõuetekohaselt tegeleda; |
| --- | --- |

20.

kutsub komisjoni üles tegema kindlaks piirkonnad, kus veenappus on praegune või võimalik probleem, ja aitama asjaomastel liikmesriikidel, piirkondadel ja aladel, eelkõige maapiirkondadel ja mahajäänud linnapiirkondadel selle probleemiga nõuetekohaselt tegeleda;

| 21. | rõhutab, et komisjoni väidetav erapooletus seoses vee omandiõiguse ja majandamisega on vastuolus troika poolt mõnedele liikmesriikidele kehtestatud erastamisprogrammidega; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et komisjoni väidetav erapooletus seoses vee omandiõiguse ja majandamisega on vastuolus troika poolt mõnedele liikmesriikidele kehtestatud erastamisprogrammidega;

| 22. | tunnistab, et nagu on märgitud veepoliitika raamdirektiivis, ei ole vesi kaup, vaid inimelu ja -väärikuse seisukohast hädavajalik avalik hüve, ning tuletab komisjonile meelde, et aluslepingust tulenevate nõuete kohaselt peab EL jääma vee-ettevõtjate omandi õiguslikku režiimi käsitlevate riigisiseste otsuste puhul neutraalseks, ja seetõttu ei tohiks liit mingil juhul edendada vee-ettevõtjate erastamist majandusliku kohandamisprogrammi või mis tahes muu majanduspoliitika koordineerimise ELi menetluse raames; pidades silmas asjaolu, et tegemist on üldhuviteenustega ja neid osutatakse seega peamiselt avalikes huvides, kutsub komisjoni üles jätma veevarustuse ja kanalisatsiooni ning reoveekäitluse püsivalt välja siseturu eeskirjadest ja kõigist kaubanduslepingutest ning osutama neid teenuseid taskukohaste hindadega, ühtlasi kutsub nii komisjoni kui ka liikmesriike üles tagama, et nende tehniline, finantsiline ja haldusjuhtimine on tõhus, tulemuslik ja läbipaistev; |
| --- | --- |

22.

tunnistab, et nagu on märgitud veepoliitika raamdirektiivis, ei ole vesi kaup, vaid inimelu ja -väärikuse seisukohast hädavajalik avalik hüve, ning tuletab komisjonile meelde, et aluslepingust tulenevate nõuete kohaselt peab EL jääma vee-ettevõtjate omandi õiguslikku režiimi käsitlevate riigisiseste otsuste puhul neutraalseks, ja seetõttu ei tohiks liit mingil juhul edendada vee-ettevõtjate erastamist majandusliku kohandamisprogrammi või mis tahes muu majanduspoliitika koordineerimise ELi menetluse raames; pidades silmas asjaolu, et tegemist on üldhuviteenustega ja neid osutatakse seega peamiselt avalikes huvides, kutsub komisjoni üles jätma veevarustuse ja kanalisatsiooni ning reoveekäitluse püsivalt välja siseturu eeskirjadest ja kõigist kaubanduslepingutest ning osutama neid teenuseid taskukohaste hindadega, ühtlasi kutsub nii komisjoni kui ka liikmesriike üles tagama, et nende tehniline, finantsiline ja haldusjuhtimine on tõhus, tulemuslik ja läbipaistev;

| 23. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles vaatama läbi veepoliitika juhtimise ja kehtestama selle uuesti, tuginedes aktiivsele osalusele, st otsustusprotsessi läbipaistvusele ja avatusele kodanike suhtes; |
| --- | --- |

23.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles vaatama läbi veepoliitika juhtimise ja kehtestama selle uuesti, tuginedes aktiivsele osalusele, st otsustusprotsessi läbipaistvusele ja avatusele kodanike suhtes;

| 24. | on seisukohal, et seoses reguleerimise ja kontrolliga tuleb kaitsta vee hoidmist avalikus omandis, soodustades avalikke, läbipaistvaid ja osaluspõhiseid majandamismudeleid, mille puhul (üksnes kindlatel juhtudel) omandiõigusega avalik asutus saaks delegeerida mõned haldusülesanded eraalgatustele rangelt reguleeritud tingimustel ja kindlustades alati õiguse asjaomasele ressursile ja nõuetekohasele kanalisatsioonile; |
| --- | --- |

24.

on seisukohal, et seoses reguleerimise ja kontrolliga tuleb kaitsta vee hoidmist avalikus omandis, soodustades avalikke, läbipaistvaid ja osaluspõhiseid majandamismudeleid, mille puhul (üksnes kindlatel juhtudel) omandiõigusega avalik asutus saaks delegeerida mõned haldusülesanded eraalgatustele rangelt reguleeritud tingimustel ja kindlustades alati õiguse asjaomasele ressursile ja nõuetekohasele kanalisatsioonile;

| 25. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama tervikliku veevarustuse, mida iseloomustavad taskukohased hinnad, kõrge kvaliteet ja õiglased töötingimused ning mille suhtes kohaldatakse demokraatlikku kontrolli; |
| --- | --- |

25.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama tervikliku veevarustuse, mida iseloomustavad taskukohased hinnad, kõrge kvaliteet ja õiglased töötingimused ning mille suhtes kohaldatakse demokraatlikku kontrolli;

| 26. | kutsub liikmesriike üles toetama kodanikele suunatud haridus- ja teadlikkuse suurendamise kampaaniate edendamist, et säilitada ja säästa veevarusid ja tagada suurem kodanikuosalus; |
| --- | --- |

26.

kutsub liikmesriike üles toetama kodanikele suunatud haridus- ja teadlikkuse suurendamise kampaaniate edendamist, et säilitada ja säästa veevarusid ja tagada suurem kodanikuosalus;

| 27. | kutsub liikmesriike üles tagama, et veeteenustele juurdepääsuga seoses ei diskrimineeritaks, ja kindlustama teenuste osutamise kõigile, sealhulgas tõrjutud kasutajarühmadele; |
| --- | --- |

27.

kutsub liikmesriike üles tagama, et veeteenustele juurdepääsuga seoses ei diskrimineeritaks, ja kindlustama teenuste osutamise kõigile, sealhulgas tõrjutud kasutajarühmadele;

| 28. | kutsub komisjoni, Euroopa Investeerimispanka ja liikmesriike üles toetama ELi omavalitsusüksusi, millel puudub vajalik kapital, et pääseda juurde tehnilisele abile, olemasolevale ELi rahastamisele ja pikaajalistele soodsa intressimääraga laenudele, eelkõige veeinfrastruktuuri hooldamiseks ja uuendamiseks, et tagada kvaliteetse veega varustamine ja laiendada vee- ja kanalisatsiooniteenuseid kõige haavatavamatele elanikkonnarühmadele, sealhulgas vaestele ning äärepoolseimate ja kõrvaliste piirkondade elanikele; rõhutab avatud, demokraatliku ja osaluspõhise juhtimise olulisust, et tagada kõige kulutõhusamate lahenduste rakendamine seoses veevarude majandamisega ühiskonna kui terviku hüvanguks; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama läbipaistvuse seoses veemajandustsüklist saadavate rahaliste vahenditega; |
| --- | --- |

28.

kutsub komisjoni, Euroopa Investeerimispanka ja liikmesriike üles toetama ELi omavalitsusüksusi, millel puudub vajalik kapital, et pääseda juurde tehnilisele abile, olemasolevale ELi rahastamisele ja pikaajalistele soodsa intressimääraga laenudele, eelkõige veeinfrastruktuuri hooldamiseks ja uuendamiseks, et tagada kvaliteetse veega varustamine ja laiendada vee- ja kanalisatsiooniteenuseid kõige haavatavamatele elanikkonnarühmadele, sealhulgas vaestele ning äärepoolseimate ja kõrvaliste piirkondade elanikele; rõhutab avatud, demokraatliku ja osaluspõhise juhtimise olulisust, et tagada kõige kulutõhusamate lahenduste rakendamine seoses veevarude majandamisega ühiskonna kui terviku hüvanguks; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama läbipaistvuse seoses veemajandustsüklist saadavate rahaliste vahenditega;

| 29. | tunnistab, et vee- ja kanalisatsiooniteenused on üldhuviteenused ja vesi ei ole kaup vaid ühine hüve, ning seetõttu tuleks asjaomaseid teenuseid osutada taskukohaste hindadega, mille puhul järgitakse inimeste õigust vee miinimumkvaliteedile ja nähakse ette progressiivse tasu kohaldamine; palub liikmesriikidel tagada, et kohaldatakse ausat, õiglast, läbipaistvat ja nõuetekohast vee- ja kanalisatsioonitasude süsteemi, et kõigile kodanikele oleks kindlustatud juurdepääs kvaliteetsetele teenustele hoolimata nende sissetulekust; |
| --- | --- |

29.

tunnistab, et vee- ja kanalisatsiooniteenused on üldhuviteenused ja vesi ei ole kaup vaid ühine hüve, ning seetõttu tuleks asjaomaseid teenuseid osutada taskukohaste hindadega, mille puhul järgitakse inimeste õigust vee miinimumkvaliteedile ja nähakse ette progressiivse tasu kohaldamine; palub liikmesriikidel tagada, et kohaldatakse ausat, õiglast, läbipaistvat ja nõuetekohast vee- ja kanalisatsioonitasude süsteemi, et kõigile kodanikele oleks kindlustatud juurdepääs kvaliteetsetele teenustele hoolimata nende sissetulekust;

| 30. | märgib, et vett tuleb käsitada ökosotsiaalse hüvena, mitte üksnes tootmiselemendina; |
| --- | --- |

30.

märgib, et vett tuleb käsitada ökosotsiaalse hüvena, mitte üksnes tootmiselemendina;

| 31. | tuletab meelde, et vee kättesaadavus on põllumajanduses äärmiselt oluline, et viia ellu õigust piisavale toidule; |
| --- | --- |

31.

tuletab meelde, et vee kättesaadavus on põllumajanduses äärmiselt oluline, et viia ellu õigust piisavale toidule;

| 32. | palub komisjonil jõuliselt toetada liikmesriikide jõupingutusi niisutus-, reovee- ja joogiveega varustamise teenustele juurdepääsu võimaldava infrastruktuuri arendamisel ning ajakohastamisel; |
| --- | --- |

32.

palub komisjonil jõuliselt toetada liikmesriikide jõupingutusi niisutus-, reovee- ja joogiveega varustamise teenustele juurdepääsu võimaldava infrastruktuuri arendamisel ning ajakohastamisel;

| 33. | on seisukohal, et joogiveedirektiiv on suuresti kaasa aidanud kvaliteetse joogivee kättesaadavusele kogu ELis, ning nõuab, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid otsustavaid meetmeid, et saada kasu keskkonna- ja tervisealastest eelistest, mis kaasnevad kraanivee tarbimise soodustamisega; |
| --- | --- |

33.

on seisukohal, et joogiveedirektiiv on suuresti kaasa aidanud kvaliteetse joogivee kättesaadavusele kogu ELis, ning nõuab, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid otsustavaid meetmeid, et saada kasu keskkonna- ja tervisealastest eelistest, mis kaasnevad kraanivee tarbimise soodustamisega;

| 34. | tuletab liikmesriikidele meelde nende vastutust ELi õigusaktide rakendamisel; nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid täielikult joogiveedirektiivi ja kõiki sellega seotud õigusakte; tuletab neile meelde, et nad määraksid kindlaks oma kulutuste prioriteedid ja kasutaksid täielikult ära võimalusi, mida pakub ELi rahaline toetus veesektorile uuel finantsplaneerimise perioodil (2014–2020), seades investeerimisprioriteediks eelkõige konkreetselt veemajanduse; |
| --- | --- |

34.

tuletab liikmesriikidele meelde nende vastutust ELi õigusaktide rakendamisel; nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid täielikult joogiveedirektiivi ja kõiki sellega seotud õigusakte; tuletab neile meelde, et nad määraksid kindlaks oma kulutuste prioriteedid ja kasutaksid täielikult ära võimalusi, mida pakub ELi rahaline toetus veesektorile uuel finantsplaneerimise perioodil (2014–2020), seades investeerimisprioriteediks eelkõige konkreetselt veemajanduse;

| 35. | tuletab meelde ELi veepoliitika eesmärkide integreerimist ühisesse põllumajanduspoliitikasse käsitleva Euroopa Kontrollikoja eriaruande järeldusi, mille kohaselt „praegu ÜPP-s veealaste probleemide lahendamiseks kasutatavate vahenditega ei ole siiani nende kaugeleulatuvate veealaste poliitiliste eesmärkide täitmiseks piisavat edasiminekut toimunud“; on veendunud, et veepoliitika parem integreerimine teiste poliitikavaldkondadega, näiteks põllumajandusega, on hädavajalik veekvaliteedi parandamiseks kogu Euroopas; |
| --- | --- |

35.

tuletab meelde ELi veepoliitika eesmärkide integreerimist ühisesse põllumajanduspoliitikasse käsitleva Euroopa Kontrollikoja eriaruande järeldusi, mille kohaselt „praegu ÜPP-s veealaste probleemide lahendamiseks kasutatavate vahenditega ei ole siiani nende kaugeleulatuvate veealaste poliitiliste eesmärkide täitmiseks piisavat edasiminekut toimunud“; on veendunud, et veepoliitika parem integreerimine teiste poliitikavaldkondadega, näiteks põllumajandusega, on hädavajalik veekvaliteedi parandamiseks kogu Euroopas;

| 36. | toonitab, et on oluline täielikult ja tulemuslikult rakendada veepoliitika raamdirektiivi, põhjaveedirektiivi, joogiveedirektiivi ja asulareovee direktiivi, ning peab hädavajalikuks paremini kooskõlastada nende rakendamist merekeskkonda, bioloogilist mitmekesisust ja üleujutuste vastu kindlustamist käsitlevate direktiivide rakendamisega; tunneb muret asjaolu pärast, et liidu valdkondlikud poliitikavahendid ei aita piisavalt kaasa keskkonnakvaliteedi standardite saavutamisele prioriteetsete ainete puhul ning prioriteetsete ohtlike ainete vettejuhtimise, heidete ja kao järkjärgulise kõrvaldamise eesmärgile kooskõlas veepoliitika raamdirektiivi artikli 4 lõike 1 puntiga a ja artikli 16 lõikega 6; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pidama meeles, et veemajandus tuleb lisada valdkonnaülese tegurina õigusaktidesse, mis käsitlevad teisi, selle seisukohast äärmiselt olulisi valdkondi, nagu energia, põllumajandus, kalandus, turism jne, et hoida ära reostust näiteks ebaseaduslike ja reguleerimata ohtlike jäätmete hoidlate või naftatootmise või -uuringute tõttu; tuletab meelde, et ühise põllumajanduspoliitikaga ette nähtud nõuetele vastavusest tulenevad kohustuslikud majandamisnõuded, mis põhinevad põllumajandustootjate jaoks asjakohastel kehtivatel ELi õigusaktidel ning heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste normidel, sealhulgas vee kohta; tuletab meelde, et täielike ÜPP maksete saamiseks peavad põllumajandustootjad neid norme järgima; |
| --- | --- |

36.

toonitab, et on oluline täielikult ja tulemuslikult rakendada veepoliitika raamdirektiivi, põhjaveedirektiivi, joogiveedirektiivi ja asulareovee direktiivi, ning peab hädavajalikuks paremini kooskõlastada nende rakendamist merekeskkonda, bioloogilist mitmekesisust ja üleujutuste vastu kindlustamist käsitlevate direktiivide rakendamisega; tunneb muret asjaolu pärast, et liidu valdkondlikud poliitikavahendid ei aita piisavalt kaasa keskkonnakvaliteedi standardite saavutamisele prioriteetsete ainete puhul ning prioriteetsete ohtlike ainete vettejuhtimise, heidete ja kao järkjärgulise kõrvaldamise eesmärgile kooskõlas veepoliitika raamdirektiivi artikli 4 lõike 1 puntiga a ja artikli 16 lõikega 6; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pidama meeles, et veemajandus tuleb lisada valdkonnaülese tegurina õigusaktidesse, mis käsitlevad teisi, selle seisukohast äärmiselt olulisi valdkondi, nagu energia, põllumajandus, kalandus, turism jne, et hoida ära reostust näiteks ebaseaduslike ja reguleerimata ohtlike jäätmete hoidlate või naftatootmise või -uuringute tõttu; tuletab meelde, et ühise põllumajanduspoliitikaga ette nähtud nõuetele vastavusest tulenevad kohustuslikud majandamisnõuded, mis põhinevad põllumajandustootjate jaoks asjakohastel kehtivatel ELi õigusaktidel ning heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste normidel, sealhulgas vee kohta; tuletab meelde, et täielike ÜPP maksete saamiseks peavad põllumajandustootjad neid norme järgima;

| 37. | palub liikmesriikidel:






  — | kehtestada veega varustajatele kohustus märkida veearvetele vee füüsikalis-keemilised omadused; |
| --- | --- | --- |

37.

palub liikmesriikidel:

—

kehtestada veega varustajatele kohustus märkida veearvetele vee füüsikalis-keemilised omadused;

| — | koostada linnaplaneeringud vastavalt veevarude kättesaadavusele; |
| --- | --- |

—

koostada linnaplaneeringud vastavalt veevarude kättesaadavusele;

| — | suurendada saasteaineid puudutavat kontrolli ja järelevalvet ning kavandada viivitamatud meetmed, mis on suunatud mürkainete kõrvaldamisele ja hügieeniliseks tegemisele; |
| --- | --- |

—

suurendada saasteaineid puudutavat kontrolli ja järelevalvet ning kavandada viivitamatud meetmed, mis on suunatud mürkainete kõrvaldamisele ja hügieeniliseks tegemisele;

| — | võtta meetmeid märkimisväärsete torulekete vähendamiseks Euroopas ja ebapiisavate veevarustusvõrkude uuendamiseks; |
| --- | --- |

—

võtta meetmeid märkimisväärsete torulekete vähendamiseks Euroopas ja ebapiisavate veevarustusvõrkude uuendamiseks;

| 38. | peab vajalikuks kehtestada säästva veekasutuse tähtsusjärjekord või hierarhia; palub komisjonil esitada analüüsi ja asjakohased ettepanekud; |
| --- | --- |

38.

peab vajalikuks kehtestada säästva veekasutuse tähtsusjärjekord või hierarhia; palub komisjonil esitada analüüsi ja asjakohased ettepanekud;

| 39. | rõhutab, et ÜRO deklaratsiooni toetamise kaudu on liikmesriigid võtnud endale kohustuse järgida inimõigust veele ning seda õigust toetab enamik ELi kodanikke ja ettevõtjaid; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, et ÜRO deklaratsiooni toetamise kaudu on liikmesriigid võtnud endale kohustuse järgida inimõigust veele ning seda õigust toetab enamik ELi kodanikke ja ettevõtjaid;

| 40. | rõhutab, et toetust Euroopa kodanikualgatusele „Right2Water“ ja selle eesmärkidele on väljendanud veel suur hulk Saksamaa, Austria, Belgia, Slovakkia, Sloveenia, Kreeka, Soome, Hispaania, Luksemburgi, Itaalia ja Iirimaa kodanikke, kes on sõna võtnud vee ja sellega seotud omandiõiguse ning veega varustamise teemadel; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et toetust Euroopa kodanikualgatusele „Right2Water“ ja selle eesmärkidele on väljendanud veel suur hulk Saksamaa, Austria, Belgia, Slovakkia, Sloveenia, Kreeka, Soome, Hispaania, Luksemburgi, Itaalia ja Iirimaa kodanikke, kes on sõna võtnud vee ja sellega seotud omandiõiguse ning veega varustamise teemadel;

| 41. | märgib, et petitsioonikomisjon on alates 1988. aastast saanud ELi kodanikelt paljudest liikmesriikidest märkimisväärse hulga petitsioone, milles väljendatakse muret veevarustuse ja -kvaliteedi ning reovee käitlemise pärast; juhib tähelepanu mitmetele petitsioonide esitajate poolt taunitud negatiivsetele teguritele – näiteks prügilad, ametiasutuste suutmatus kontrollida vee kvaliteeti tulemuslikult, nõuetele mittevastav või ebaseaduslik põllumajanduslik või tööstuslik tegevus –, mis on vee halva kvaliteedi põhjuseks ja mõjutavad seetõttu keskkonda ning inimeste ja loomade tervist; leiab, et need petitsioonid näitavad kodanike tõelist huvi säästvate veega seonduvate ELi õigusaktide põhjaliku jõustamise tagamise ja täiendava arendamise vastu; |
| --- | --- |

41.

märgib, et petitsioonikomisjon on alates 1988. aastast saanud ELi kodanikelt paljudest liikmesriikidest märkimisväärse hulga petitsioone, milles väljendatakse muret veevarustuse ja -kvaliteedi ning reovee käitlemise pärast; juhib tähelepanu mitmetele petitsioonide esitajate poolt taunitud negatiivsetele teguritele – näiteks prügilad, ametiasutuste suutmatus kontrollida vee kvaliteeti tulemuslikult, nõuetele mittevastav või ebaseaduslik põllumajanduslik või tööstuslik tegevus –, mis on vee halva kvaliteedi põhjuseks ja mõjutavad seetõttu keskkonda ning inimeste ja loomade tervist; leiab, et need petitsioonid näitavad kodanike tõelist huvi säästvate veega seonduvate ELi õigusaktide põhjaliku jõustamise tagamise ja täiendava arendamise vastu;

| 42. | nõuab tungivalt, et komisjon võtaks kodanike sellistes petitsioonides väljendatud muret ja hoiatusi tõsiselt ning tegutseks vastavalt, arvestades eelkõige tungivat vajadust tegeleda liigse kasutamise ja kliimamuutuste tagajärjel toimuva veevarude vähenemise probleemiga, kui veel on aega vältida reostust ja majandamisvigasid; väljendab muret veekvaliteedi ja veemajandusega seotud rikkumismenetluste arvu pärast; |
| --- | --- |

42.

nõuab tungivalt, et komisjon võtaks kodanike sellistes petitsioonides väljendatud muret ja hoiatusi tõsiselt ning tegutseks vastavalt, arvestades eelkõige tungivat vajadust tegeleda liigse kasutamise ja kliimamuutuste tagajärjel toimuva veevarude vähenemise probleemiga, kui veel on aega vältida reostust ja majandamisvigasid; väljendab muret veekvaliteedi ja veemajandusega seotud rikkumismenetluste arvu pärast;

| 43. | palub liikmesriikidel viia kiiremas korras ja veepoliitika raamdirektiivi täitmise tagamise keskse osana lõpule oma veemajanduskavade koostamine ja neid nõuetekohaselt rakendada, pidades seejuures täielikult kinni ülekaalukatest ökoloogilistest kriteeriumitest; juhib tähelepanu asjaolule, et teatud liikmesriigid seisavad üha enam silmitsi hävitavate üleujutustega, millel on ränk mõju kohalikule elanikkonnale; juhib tähelepanu sellele, et veepoliitika raamdirektiivil põhinevad veemajanduskavad ja üleujutusi käsitleval direktiivil põhinevad üleujutusriski maandamise kavad on väga hea võimalus kasutada ära nende õigusaktide koosmõju, aidates nii saavutada piisava koguse puhta veega varustamine ja vähendades samal ajal üleujutusriski; tuletab lisaks meelde, et igal liikmesriigil peaks olema veepoliitika raamdirektiivi rakendamise kohta teabe edastamiseks keskne veebisait, et hõlbustada veekvaliteedist ja veemajandusest ülevaate saamist; |
| --- | --- |

43.

palub liikmesriikidel viia kiiremas korras ja veepoliitika raamdirektiivi täitmise tagamise keskse osana lõpule oma veemajanduskavade koostamine ja neid nõuetekohaselt rakendada, pidades seejuures täielikult kinni ülekaalukatest ökoloogilistest kriteeriumitest; juhib tähelepanu asjaolule, et teatud liikmesriigid seisavad üha enam silmitsi hävitavate üleujutustega, millel on ränk mõju kohalikule elanikkonnale; juhib tähelepanu sellele, et veepoliitika raamdirektiivil põhinevad veemajanduskavad ja üleujutusi käsitleval direktiivil põhinevad üleujutusriski maandamise kavad on väga hea võimalus kasutada ära nende õigusaktide koosmõju, aidates nii saavutada piisava koguse puhta veega varustamine ja vähendades samal ajal üleujutusriski; tuletab lisaks meelde, et igal liikmesriigil peaks olema veepoliitika raamdirektiivi rakendamise kohta teabe edastamiseks keskne veebisait, et hõlbustada veekvaliteedist ja veemajandusest ülevaate saamist;

Veeteenused ja siseturg

| 44. | märgib, et paljudes ELi riikides, kelle seas on Hispaania, Portugal, Kreeka, Iirimaa, Saksamaa ja Itaalia, on veeteenuste võimalik või tegelik edasine mittekuulumine avalikku omandisse kujunenud kodanikele tõsiseks mureküsimuseks; tuletab meelde, et veemajanduse meetodi valik põhineb subsidiaarsuse põhimõttel, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 14 ja protokollis (nr 26) üldhuviteenuste kohta, milles tõstetakse esile avalike teenuste erilist tähtsust liidu sotsiaalse ja territoriaalse sidususe jaoks; tuletab meelde, et veega varustamisega ja reoveega tegelevad ettevõtted osutavad üldhuviteenuseid ning nende üldeesmärk on tagada kogu elanikkonna varustamine kvaliteetse veega sotsiaalselt vastuvõetava hinnaga ja viia miinimumini reovee kahjulik keskkonnamõju; |
| --- | --- |

44.

märgib, et paljudes ELi riikides, kelle seas on Hispaania, Portugal, Kreeka, Iirimaa, Saksamaa ja Itaalia, on veeteenuste võimalik või tegelik edasine mittekuulumine avalikku omandisse kujunenud kodanikele tõsiseks mureküsimuseks; tuletab meelde, et veemajanduse meetodi valik põhineb subsidiaarsuse põhimõttel, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 14 ja protokollis (nr 26) üldhuviteenuste kohta, milles tõstetakse esile avalike teenuste erilist tähtsust liidu sotsiaalse ja territoriaalse sidususe jaoks; tuletab meelde, et veega varustamisega ja reoveega tegelevad ettevõtted osutavad üldhuviteenuseid ning nende üldeesmärk on tagada kogu elanikkonna varustamine kvaliteetse veega sotsiaalselt vastuvõetava hinnaga ja viia miinimumini reovee kahjulik keskkonnamõju;

| 45. | toonitab, et kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega peaks komisjon jääma erapooletuks veeteenuste omandiküsimust puudutavate liikmesriikide otsuste puhul ja ei peaks edendama veeteenuste erastamist ei õigusaktide kaudu ega muul viisil; |
| --- | --- |

45.

toonitab, et kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega peaks komisjon jääma erapooletuks veeteenuste omandiküsimust puudutavate liikmesriikide otsuste puhul ja ei peaks edendama veeteenuste erastamist ei õigusaktide kaudu ega muul viisil;

| 46. | tuletab meelde, et veeteenuste tagasi munitsipaaltasandile viimise võimalus tuleks ka edaspidi tagada ilma piiranguteta ning nende haldamine võib jääda kohalikule tasandile, kui pädevad riigiasutused nii otsustavad; tuletab meelde, et vesi on põhiline inimõigus, mis peaks olema kättesaadav ja taskukohane kõigile; rõhutab liikmesriikide kohustust hoolitseda selle eest, et vesi on tagatud kõigile hoolimata teenusepakkujast, tagades samal ajal, et teenusepakkujad kindlustavad ohutu joogivee ja tõhustatud kanalisatsiooniteenuse; |
| --- | --- |

46.

tuletab meelde, et veeteenuste tagasi munitsipaaltasandile viimise võimalus tuleks ka edaspidi tagada ilma piiranguteta ning nende haldamine võib jääda kohalikule tasandile, kui pädevad riigiasutused nii otsustavad; tuletab meelde, et vesi on põhiline inimõigus, mis peaks olema kättesaadav ja taskukohane kõigile; rõhutab liikmesriikide kohustust hoolitseda selle eest, et vesi on tagatud kõigile hoolimata teenusepakkujast, tagades samal ajal, et teenusepakkujad kindlustavad ohutu joogivee ja tõhustatud kanalisatsiooniteenuse;

| 47. | toonitab, et vee- ja kanalisatsiooniteenuste eripära, näiteks tootmise, jaotuse ja käitlemise tõttu on äärmiselt oluline jätta need välja kõigist kaubanduslepingutest, mille üle ELi läbirääkimisi peab või mille sõlmimist ta kaalub; nõuab tungivalt, et komisjon teeks Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse (TTIP) ning teenustekaubanduse lepingu käimasolevatel läbirääkimistel veeteenuste, kanalisatsiooniteenuste ja reovee käitlemise teenuste suhtes õiguslikult siduva erandi; toonitab, et kõik tulevased kaubandus- ja investeerimislepingud peaksid hõlmama klausleid tegeliku juurdepääsu tagamise kohta joogiveele selle kolmanda riigi kodanikele, mille suhtes lepingut kohaldatakse kooskõlas liidu pikaajalise pühendumusega jätkusuutlikule arengule ja inimõigustele, ning tegeliku juurdepääsu tagamine joogiveele selle kolmanda riigi kodanikele, mille suhtes lepingut kohaldatakse, peab olema kõigi tulevaste vabakaubanduslepingute eeltingimus; |
| --- | --- |

47.

toonitab, et vee- ja kanalisatsiooniteenuste eripära, näiteks tootmise, jaotuse ja käitlemise tõttu on äärmiselt oluline jätta need välja kõigist kaubanduslepingutest, mille üle ELi läbirääkimisi peab või mille sõlmimist ta kaalub; nõuab tungivalt, et komisjon teeks Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse (TTIP) ning teenustekaubanduse lepingu käimasolevatel läbirääkimistel veeteenuste, kanalisatsiooniteenuste ja reovee käitlemise teenuste suhtes õiguslikult siduva erandi; toonitab, et kõik tulevased kaubandus- ja investeerimislepingud peaksid hõlmama klausleid tegeliku juurdepääsu tagamise kohta joogiveele selle kolmanda riigi kodanikele, mille suhtes lepingut kohaldatakse kooskõlas liidu pikaajalise pühendumusega jätkusuutlikule arengule ja inimõigustele, ning tegeliku juurdepääsu tagamine joogiveele selle kolmanda riigi kodanikele, mille suhtes lepingut kohaldatakse, peab olema kõigi tulevaste vabakaubanduslepingute eeltingimus;

| 48. | tuletab meelde suurt hulka petitsioone, milles väljendatakse vastuseisu selliste põhiliste avalike teenuste nagu veevarustus ja kanalisatsioon kaasamisele TTIP läbirääkimistesse; kutsub komisjoni üles suurendama veega varustajate vastutust; |
| --- | --- |

48.

tuletab meelde suurt hulka petitsioone, milles väljendatakse vastuseisu selliste põhiliste avalike teenuste nagu veevarustus ja kanalisatsioon kaasamisele TTIP läbirääkimistesse; kutsub komisjoni üles suurendama veega varustajate vastutust;

| 49. | kutsub komisjoni üles tegutsema vahendajana, et edendada koostööd vee-ettevõtjate vahel parimate reguleerimis- ja muude tavade ning algatuste jagamise, vastastikuse õppe ja ühiste kogemuste kaudu ning toetades vabatahtlikke võrdlusanalüüse; väljendab heameelt komisjoni teatises esitatud üleskutse üle suurendada veesektoris läbipaistvust ning tunnustab seni tehtud jõupingutusi, märkides samas, et kõik võrdlusanalüüsid peaksid olema vabatahtlikud, võttes arvesse veeteenuste ning piirkondlike ja kohalike eripärade suurt mitmekesisust Euroopas; märgib lisaks, et selliseid analüüse, mis hõlmavad üksnes finantsnäitajaid, ei peaks käsitama samaväärsena läbipaistvusmeetmetega, ning käsitleda tuleks ka teisi kodanike jaoks väga olulisi kriteeriume, nagu veekvaliteet, taskukohasuse probleemide leevendamise meetmed ja teave selle kohta, kui suurel osal elanikkonnast on juurdepääs piisavatele veevarudele ja milline on üldsuse osalemise määr veemajanduse juhtimises, kusjuures see peaks olema esitatud nii kodanikele kui ka reguleerivatele asutustele arusaadaval viisil; |
| --- | --- |

49.

kutsub komisjoni üles tegutsema vahendajana, et edendada koostööd vee-ettevõtjate vahel parimate reguleerimis- ja muude tavade ning algatuste jagamise, vastastikuse õppe ja ühiste kogemuste kaudu ning toetades vabatahtlikke võrdlusanalüüse; väljendab heameelt komisjoni teatises esitatud üleskutse üle suurendada veesektoris läbipaistvust ning tunnustab seni tehtud jõupingutusi, märkides samas, et kõik võrdlusanalüüsid peaksid olema vabatahtlikud, võttes arvesse veeteenuste ning piirkondlike ja kohalike eripärade suurt mitmekesisust Euroopas; märgib lisaks, et selliseid analüüse, mis hõlmavad üksnes finantsnäitajaid, ei peaks käsitama samaväärsena läbipaistvusmeetmetega, ning käsitleda tuleks ka teisi kodanike jaoks väga olulisi kriteeriume, nagu veekvaliteet, taskukohasuse probleemide leevendamise meetmed ja teave selle kohta, kui suurel osal elanikkonnast on juurdepääs piisavatele veevarudele ja milline on üldsuse osalemise määr veemajanduse juhtimises, kusjuures see peaks olema esitatud nii kodanikele kui ka reguleerivatele asutustele arusaadaval viisil;

| 50. | rõhutab, et riiklikel reguleerivatel asutustel on tähtis roll teenuseosutajate vahel ausa ja avatud konkurentsi tagamisel, innovaatiliste lahenduste ja tehniliste edusammude kiirema rakendamise soodustamisel, veeteenuste tõhususe ja kvaliteedi edendamisel ning tarbijate huvide kaitsmise tagamisel; kutsub komisjoni üles toetama algatusi regulatiivseks koostööks ELis, et kiirendada võrdlusanalüüse, vastastikust õpet ja parimate reguleerimistavade vahetamist; |
| --- | --- |

50.

rõhutab, et riiklikel reguleerivatel asutustel on tähtis roll teenuseosutajate vahel ausa ja avatud konkurentsi tagamisel, innovaatiliste lahenduste ja tehniliste edusammude kiirema rakendamise soodustamisel, veeteenuste tõhususe ja kvaliteedi edendamisel ning tarbijate huvide kaitsmise tagamisel; kutsub komisjoni üles toetama algatusi regulatiivseks koostööks ELis, et kiirendada võrdlusanalüüse, vastastikust õpet ja parimate reguleerimistavade vahetamist;

| 51. | on seisukohal, et Euroopa vee- ja kanalisatsiooniprojekte ja -programme tuleks hinnata inimõiguste seisukohast, et töötada välja asjakohased poliitikameetmed, suunised ja tavad; palub komisjonil luua võrdlusanalüüsi süsteemi (veekvaliteedi, taskukohasuse, jätkusuutlikkuse, hõlmatuse jne kohta), et parandada avalike veevarustus- ja kanalisatsiooniteenuste kvaliteeti kogu liidus ning võimestada kodanikke; |
| --- | --- |

51.

on seisukohal, et Euroopa vee- ja kanalisatsiooniprojekte ja -programme tuleks hinnata inimõiguste seisukohast, et töötada välja asjakohased poliitikameetmed, suunised ja tavad; palub komisjonil luua võrdlusanalüüsi süsteemi (veekvaliteedi, taskukohasuse, jätkusuutlikkuse, hõlmatuse jne kohta), et parandada avalike veevarustus- ja kanalisatsiooniteenuste kvaliteeti kogu liidus ning võimestada kodanikke;

| 52. | tuletab meelde, et vee- ja kanalisatsiooniteenuste kontsessioonide suhtes kehtivad aluslepingus sätestatud põhimõtteid ning seetõttu tuleb neid anda kooskõlas läbipaistvuse, võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtetega; |
| --- | --- |

52.

tuletab meelde, et vee- ja kanalisatsiooniteenuste kontsessioonide suhtes kehtivad aluslepingus sätestatud põhimõtteid ning seetõttu tuleb neid anda kooskõlas läbipaistvuse, võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtetega;

| 53. | rõhutab, et tootmine, jaotus ja käitlemine vee- ja kanalisatsiooniteenuste puhul peab jääma välja kontsessioonide direktiivist ja ka selle mis tahes tulevasest läbivaatamisest; |
| --- | --- |

53.

rõhutab, et tootmine, jaotus ja käitlemine vee- ja kanalisatsiooniteenuste puhul peab jääma välja kontsessioonide direktiivist ja ka selle mis tahes tulevasest läbivaatamisest;

| 54. | tuletab meelde, et direktiiv 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul kohtas kodanikuühiskonna tugevat vastuseisu paljudes aspektides, sealhulgas küsimustes seoses üldist majandushuvi pakkuvate teenustega, nagu veejaotuse ja -varustuse teenused ning reovee käitlemine; |
| --- | --- |

54.

tuletab meelde, et direktiiv 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul kohtas kodanikuühiskonna tugevat vastuseisu paljudes aspektides, sealhulgas küsimustes seoses üldist majandushuvi pakkuvate teenustega, nagu veejaotuse ja -varustuse teenused ning reovee käitlemine;

| 55. | toonitab, kui oluline on, et avaliku sektori sisesed partnerlused ja avaliku ja erasektori partnerlused vahetaksid parimaid tavasid vee-ettevõtjate vahelise mittetulundusliku koostöö põhjal, ja väljendab heameelt selle üle, et komisjoni teatises tunnustatakse esimest korda avaliku sektori partnerluste tähtsust; |
| --- | --- |

55.

toonitab, kui oluline on, et avaliku sektori sisesed partnerlused ja avaliku ja erasektori partnerlused vahetaksid parimaid tavasid vee-ettevõtjate vahelise mittetulundusliku koostöö põhjal, ja väljendab heameelt selle üle, et komisjoni teatises tunnustatakse esimest korda avaliku sektori partnerluste tähtsust;

| 56. | väljendab heameelt selle üle, et mõned omavalitsusüksused on edukalt suurendanud avaliku sektori osalemist veeteenuste pakkumise parandamisel ja veevarude kaitsmisel, ning tuletab meelde, et kohalikel asutustel on oluline roll veemajandust käsitlevas otsustusprotsessis; |
| --- | --- |

56.

väljendab heameelt selle üle, et mõned omavalitsusüksused on edukalt suurendanud avaliku sektori osalemist veeteenuste pakkumise parandamisel ja veevarude kaitsmisel, ning tuletab meelde, et kohalikel asutustel on oluline roll veemajandust käsitlevas otsustusprotsessis;

| 57. | kutsub Regioonide Komiteed üles kõnealuses Euroopa kodanikualgatuses rohkem osalema, et julgustada piirkondlikke ametiasutusi selle küsimusega rohkem tegelema; |
| --- | --- |

57.

kutsub Regioonide Komiteed üles kõnealuses Euroopa kodanikualgatuses rohkem osalema, et julgustada piirkondlikke ametiasutusi selle küsimusega rohkem tegelema;

| 58. | tuletab meelde kohustust tagada õigus pöörduda keskkonnaküsimustes kohtusse ja õigus keskkonnainfole ning üldsuse osalemine otsustamises, nagu nähakse ette Århusi konventsioonis; palub komisjonil, liikmesriikidel ning nende piirkondlikel ja kohalikel ametiasutustel seetõttu Århusi konventsioonis sätestatud põhimõtteid ja õigusi järgida; tuletab meelde, et kodanike teadlikkus oma õigustest on peamise tähtsusega nende võimalikult suure osalemise saavutamisel otsustusprotsessis; nõuab seetõttu, et komisjon alustaks ennetavalt kampaaniat, et teavitada ELi kodanikke Århusi konventsiooni saavutustest läbipaistvuse valdkonnas ja juba kodanike käsutuses olevatest tõhusatest vahenditest, ning täidaks ELi institutsioonidele viitavad sätted; palub, et komisjon töötaks veeteenuste tulemuslikkuse, jätkusuutlikkuse ja kulutõhususe parandamise vahendina välja läbipaistvuse, vastutuse ja osalemise kriteeriumid; |
| --- | --- |

58.

tuletab meelde kohustust tagada õigus pöörduda keskkonnaküsimustes kohtusse ja õigus keskkonnainfole ning üldsuse osalemine otsustamises, nagu nähakse ette Århusi konventsioonis; palub komisjonil, liikmesriikidel ning nende piirkondlikel ja kohalikel ametiasutustel seetõttu Århusi konventsioonis sätestatud põhimõtteid ja õigusi järgida; tuletab meelde, et kodanike teadlikkus oma õigustest on peamise tähtsusega nende võimalikult suure osalemise saavutamisel otsustusprotsessis; nõuab seetõttu, et komisjon alustaks ennetavalt kampaaniat, et teavitada ELi kodanikke Århusi konventsiooni saavutustest läbipaistvuse valdkonnas ja juba kodanike käsutuses olevatest tõhusatest vahenditest, ning täidaks ELi institutsioonidele viitavad sätted; palub, et komisjon töötaks veeteenuste tulemuslikkuse, jätkusuutlikkuse ja kulutõhususe parandamise vahendina välja läbipaistvuse, vastutuse ja osalemise kriteeriumid;

| 59. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid ning piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused liiguksid tõelise vett käsitleva sotsiaalkokkuleppe suunas eesmärgiga tagada selle ressursi kättesaadavus, kindlus ja ohutu majandamine eelkõige selliste meetmete rakendamise teel nagu veevarustuse solidaarsusfondide loomine ja muud sotsiaalmeetmete mehhanismid nende inimeste toetamiseks, kellel ei ole rahaliselt võimalik vee- ja kanalisatsiooniteenuseid kasutada, et vastata varustuskindluse nõuetele ja mitte seada ohtu inimõigust veele; julgustab kõiki liikmesriike kehtestama selliseid sotsiaalmeetmete mehhanisme nagu juba on olemas mõnes ELi liikmesriigis, et tagada tõelistes raskustes olevate kodanike joogiveega varustamine; |
| --- | --- |

59.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid ning piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused liiguksid tõelise vett käsitleva sotsiaalkokkuleppe suunas eesmärgiga tagada selle ressursi kättesaadavus, kindlus ja ohutu majandamine eelkõige selliste meetmete rakendamise teel nagu veevarustuse solidaarsusfondide loomine ja muud sotsiaalmeetmete mehhanismid nende inimeste toetamiseks, kellel ei ole rahaliselt võimalik vee- ja kanalisatsiooniteenuseid kasutada, et vastata varustuskindluse nõuetele ja mitte seada ohtu inimõigust veele; julgustab kõiki liikmesriike kehtestama selliseid sotsiaalmeetmete mehhanisme nagu juba on olemas mõnes ELi liikmesriigis, et tagada tõelistes raskustes olevate kodanike joogiveega varustamine;

| 60. | kutsub komisjoni üles korraldama liikmesriikide vahel kogemuste jagamise veepoliitika sotsiaalsete aspektide küsimuses; |
| --- | --- |

60.

kutsub komisjoni üles korraldama liikmesriikide vahel kogemuste jagamise veepoliitika sotsiaalsete aspektide küsimuses;

| 61. | mõistab hukka asjaolu, et mõnes liikmesriigis kasutatakse ebasoodsas olukorras olevate ja haavatavate kogukondade vee- ja kanalisatsiooniteenustest ilmajätmist surve avaldamise vahendina; rõhutab veel kord, et mõnes liikmesriigis on kõige haavatavamate rühmade veele juurdepääsu raskendanud asjaolu, et ametiasutused on sulgenud avalikud kaevud; |
| --- | --- |

61.

mõistab hukka asjaolu, et mõnes liikmesriigis kasutatakse ebasoodsas olukorras olevate ja haavatavate kogukondade vee- ja kanalisatsiooniteenustest ilmajätmist surve avaldamise vahendina; rõhutab veel kord, et mõnes liikmesriigis on kõige haavatavamate rühmade veele juurdepääsu raskendanud asjaolu, et ametiasutused on sulgenud avalikud kaevud;

| 62. | märgib, et liikmesriigid peaksid pöörama erilist tähelepanu ühiskonna haavatavate rühmade vajadustele ning tagama taskukohase ja kvaliteetse vee kättesaadavuse ka hädasolijatele; |
| --- | --- |

62.

märgib, et liikmesriigid peaksid pöörama erilist tähelepanu ühiskonna haavatavate rühmade vajadustele ning tagama taskukohase ja kvaliteetse vee kättesaadavuse ka hädasolijatele;

| 63. | kutsub iga liikmesriiki üles nimetama ametisse veeteenuste ombudsmani, et tagada veega seotud küsimuste, nagu veeteenuse kvaliteeti ja kättesaadavust käsitlevate kaebuste ja ettepanekute menetlemine sõltumatu asutuse poolt; |
| --- | --- |

63.

kutsub iga liikmesriiki üles nimetama ametisse veeteenuste ombudsmani, et tagada veega seotud küsimuste, nagu veeteenuse kvaliteeti ja kättesaadavust käsitlevate kaebuste ja ettepanekute menetlemine sõltumatu asutuse poolt;

| 64. | julgustab vee-ettevõtjaid reinvesteerima veemajandustsüklist saadava majandusliku tulu veeteenuste jätkamisse ja täiustamisse ning veevarude kaitsesse; tuletab meelde, et veeteenuste kulude katmise põhimõte hõlmab keskkonna- ja ressursikulusid, järgides samas nii õiglust, läbipaistvust ja inimõigust veele käsitlevaid põhimõtteid kui ka liikmesriikide kohustusi rakendada oma kulude katmise kohustusi parimal võimalikul viisil, tingimusel et see ei sea ohtu veepoliitika raamdirektiivi mõtet ja selles sätestatud eesmärkide saavutamist; soovitab lõpetada tegevuse, mille puhul majandusressursid suunatakse veesektorist ümber teiste poliitikavaldkondade rahastamiseks, sealhulgas juhul, kui veearved sisaldavad kontsessiooni tasusid, mida ei ole veeinfrastruktuuri jaoks sihtotstarbeliselt eraldatud; tuletab meelde infrastruktuuri murettekitavat olukorda mõnes liikmesriigis, kus vett raisatakse sobimatutest ja vananenud jaotusvõrkudest tingitud lekete tõttu, ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid tõhustaksid investeerimist infrastruktuuri täiustamisse ja ka muudesse veeteenustusse eeldusena kindlustada tulevikus inimõigus veele; |
| --- | --- |

64.

julgustab vee-ettevõtjaid reinvesteerima veemajandustsüklist saadava majandusliku tulu veeteenuste jätkamisse ja täiustamisse ning veevarude kaitsesse; tuletab meelde, et veeteenuste kulude katmise põhimõte hõlmab keskkonna- ja ressursikulusid, järgides samas nii õiglust, läbipaistvust ja inimõigust veele käsitlevaid põhimõtteid kui ka liikmesriikide kohustusi rakendada oma kulude katmise kohustusi parimal võimalikul viisil, tingimusel et see ei sea ohtu veepoliitika raamdirektiivi mõtet ja selles sätestatud eesmärkide saavutamist; soovitab lõpetada tegevuse, mille puhul majandusressursid suunatakse veesektorist ümber teiste poliitikavaldkondade rahastamiseks, sealhulgas juhul, kui veearved sisaldavad kontsessiooni tasusid, mida ei ole veeinfrastruktuuri jaoks sihtotstarbeliselt eraldatud; tuletab meelde infrastruktuuri murettekitavat olukorda mõnes liikmesriigis, kus vett raisatakse sobimatutest ja vananenud jaotusvõrkudest tingitud lekete tõttu, ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid tõhustaksid investeerimist infrastruktuuri täiustamisse ja ka muudesse veeteenustusse eeldusena kindlustada tulevikus inimõigus veele;

| 65. | kutsub komisjoni üles tagama, et pädevad asutused teevad asjaomastele kodanikele kergesti ligipääsetaval ja arusaadaval kujul kättesaadavaks veekvaliteeti ja veemajandust puudutava teabe ning et kodanikke teavitatakse kõigist veemajandusprojektidest õigeaegselt ja täielikult ja nendega konsulteeritakse; märgib lisaks, et 80 % komisjoni korraldatud avalikus konsultatsioonis osalejatest pidas väga oluliseks veekvaliteedi seire läbipaistvuse parandamist; |
| --- | --- |

65.

kutsub komisjoni üles tagama, et pädevad asutused teevad asjaomastele kodanikele kergesti ligipääsetaval ja arusaadaval kujul kättesaadavaks veekvaliteeti ja veemajandust puudutava teabe ning et kodanikke teavitatakse kõigist veemajandusprojektidest õigeaegselt ja täielikult ja nendega konsulteeritakse; märgib lisaks, et 80 % komisjoni korraldatud avalikus konsultatsioonis osalejatest pidas väga oluliseks veekvaliteedi seire läbipaistvuse parandamist;

| 66. | palub komisjonil hoolikalt jälgida ELi otseste ja kaudsete rahaliste vahendite kasutamist veemajandusprojektides ning tagada, et vahendeid kasutataks ainult projektideks, mille jaoks need on ette nähtud, võttes samuti arvesse, et juurdepääs veele on keskse tähtsusega ELi kodanike vahelise ebavõrdsuse vähendamisel ning liidu majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse sidususe tugevdamisel; palub selleks Euroopa Kontrollikojal jälgida, et tõhususe ja jätkusuutlikkuse kriteeriumeid täidetaks nõuetekohaselt; |
| --- | --- |

66.

palub komisjonil hoolikalt jälgida ELi otseste ja kaudsete rahaliste vahendite kasutamist veemajandusprojektides ning tagada, et vahendeid kasutataks ainult projektideks, mille jaoks need on ette nähtud, võttes samuti arvesse, et juurdepääs veele on keskse tähtsusega ELi kodanike vahelise ebavõrdsuse vähendamisel ning liidu majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse sidususe tugevdamisel; palub selleks Euroopa Kontrollikojal jälgida, et tõhususe ja jätkusuutlikkuse kriteeriumeid täidetaks nõuetekohaselt;

| 67. | kutsub komisjoni üles võtma arvesse praegust investeeringute nappust tasakaalustatud veemajandusse, pidades silmas, et vesi on üks ELi kodanike ühishüvedest; |
| --- | --- |

67.

kutsub komisjoni üles võtma arvesse praegust investeeringute nappust tasakaalustatud veemajandusse, pidades silmas, et vesi on üks ELi kodanike ühishüvedest;

| 68. | kutsub seetõttu üles suurendama vee-ettevõtjate tegevuse läbipaistvust, eelkõige ELi vee-ettevõtjate era- ja avaliku halduse eeskirja koostamise teel; on seisukohal, et selle eeskirja aluseks peaks olema tõhususe põhimõte ning selle suhtes peaksid alati kehtima veepoliitika raamdirektiivi keskkonna-, majandus-, infrastruktuuri- ja üldsuse osalemise sätted; nõuab ühtlasi riikliku reguleeriva asutuse loomist; |
| --- | --- |

68.

kutsub seetõttu üles suurendama vee-ettevõtjate tegevuse läbipaistvust, eelkõige ELi vee-ettevõtjate era- ja avaliku halduse eeskirja koostamise teel; on seisukohal, et selle eeskirja aluseks peaks olema tõhususe põhimõte ning selle suhtes peaksid alati kehtima veepoliitika raamdirektiivi keskkonna-, majandus-, infrastruktuuri- ja üldsuse osalemise sätted; nõuab ühtlasi riikliku reguleeriva asutuse loomist;

| 69. | kutsub komisjoni üles järgima subsidiaarsuse põhimõtet ning veega seotud volitusi ja kohustusi nii erinevate valitsemistasandite kui ka veeteenuseid haldavate kohalike veeühenduste puhul (allikad ja nende hooldus); |
| --- | --- |

69.

kutsub komisjoni üles järgima subsidiaarsuse põhimõtet ning veega seotud volitusi ja kohustusi nii erinevate valitsemistasandite kui ka veeteenuseid haldavate kohalike veeühenduste puhul (allikad ja nende hooldus);

| 70. | peab kahetsusväärseks, et asulareovee käitlemise direktiivi ei rakendata liikmesriikides ikka veel täielikult; nõuab, et liidu rahaliste vahendite kasutamisel seataks esmatähtsale kohale piirkonnad, kus ei järgita ELi keskkonnaalaseid õigusakte, sealhulgas reovee käitlemise kohta; märgib, et järgimise määr on olnud kõrgem seal, kus kulud kaeti ja on rakendatud põhimõtet „saastaja maksab“, ning nõuab, et komisjon vaataks läbi kehtivate õigusaktide asjakohasuse, et saavutada kõrgetasemeline kaitse ja parandada keskkonna kvaliteeti; |
| --- | --- |

70.

peab kahetsusväärseks, et asulareovee käitlemise direktiivi ei rakendata liikmesriikides ikka veel täielikult; nõuab, et liidu rahaliste vahendite kasutamisel seataks esmatähtsale kohale piirkonnad, kus ei järgita ELi keskkonnaalaseid õigusakte, sealhulgas reovee käitlemise kohta; märgib, et järgimise määr on olnud kõrgem seal, kus kulud kaeti ja on rakendatud põhimõtet „saastaja maksab“, ning nõuab, et komisjon vaataks läbi kehtivate õigusaktide asjakohasuse, et saavutada kõrgetasemeline kaitse ja parandada keskkonna kvaliteeti;

| 71. | juhib tähelepanu asjaolule, et vee puhul pakub teenustesektor tohutut potentsiaali töökohtade loomiseks keskkonnaküsimuste integreerimise kaudu ja innovatsiooni soodustamiseks sektoritevahelise tehnosiirde ning kogu veetsükli suhtes kohaldatava teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni kaudu; nõuab seetõttu, et pöörataks erilist tähelepanu vee kui taastuva energiaallika säästva kasutamise edendamisele; |
| --- | --- |

71.

juhib tähelepanu asjaolule, et vee puhul pakub teenustesektor tohutut potentsiaali töökohtade loomiseks keskkonnaküsimuste integreerimise kaudu ja innovatsiooni soodustamiseks sektoritevahelise tehnosiirde ning kogu veetsükli suhtes kohaldatava teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni kaudu; nõuab seetõttu, et pöörataks erilist tähelepanu vee kui taastuva energiaallika säästva kasutamise edendamisele;

| 72. | ergutab komisjoni töötama välja Euroopa õigusraamistikku puhastatud heitvee taaskasutamise kohta, eelkõige tundlike tegevusalade ja piirkondade kaitseks; kutsub komisjoni lisaks üles edendama kogemuste jagamist liikmesriikide tervishoiuasutuste vahel; |
| --- | --- |

72.

ergutab komisjoni töötama välja Euroopa õigusraamistikku puhastatud heitvee taaskasutamise kohta, eelkõige tundlike tegevusalade ja piirkondade kaitseks; kutsub komisjoni lisaks üles edendama kogemuste jagamist liikmesriikide tervishoiuasutuste vahel;

| 73. | nõuab tungivalt, et komisjon tagaks veepoliitika raamdirektiivi läbivaatamisel, et vee taskukohasuse probleemide kvantitatiivne hindamine muutuks kohustuslikuks nõudeks veepoliitika raamdirektiivi rakendamist käsitleva liikmesriikide aruandluse raames; |
| --- | --- |

73.

nõuab tungivalt, et komisjon tagaks veepoliitika raamdirektiivi läbivaatamisel, et vee taskukohasuse probleemide kvantitatiivne hindamine muutuks kohustuslikuks nõudeks veepoliitika raamdirektiivi rakendamist käsitleva liikmesriikide aruandluse raames;

| 74. | palub komisjonil uurida võimalust, et Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (Eurofound) jälgiks ja annaks teada kõigist vee taskukohasuse probleemidest 28 liikmesriigis; |
| --- | --- |

74.

palub komisjonil uurida võimalust, et Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (Eurofound) jälgiks ja annaks teada kõigist vee taskukohasuse probleemidest 28 liikmesriigis;

| 75. | märgib, et nõuetekohane veemajandus on järgmistel aastakümnetel nii ökoloogilisest kui ka keskkonna seisukohast üks kõige olulisemaid küsimusi, kuna see peab vastama energeetika, põllumajanduse, majanduse ja ühiskonna vajadustele; |
| --- | --- |

75.

märgib, et nõuetekohane veemajandus on järgmistel aastakümnetel nii ökoloogilisest kui ka keskkonna seisukohast üks kõige olulisemaid küsimusi, kuna see peab vastama energeetika, põllumajanduse, majanduse ja ühiskonna vajadustele;

Saastekulude arvessevõtmine

| 76. | tuletab meelde, et veearvete kaudu kannavad ELi kodanikud vee puhastamise ja käitlemise kulusid, ning toonitab, et sellise poliitika jõustamine, milles on veevarude kaitsmise eesmärgid tõhusalt ühendatud ja vastavusse viidud kulude kokkuhoiuga, nagu nn allikakontrolli lähenemisviis, on tõhusam ja rahaliselt eelistatav; tuletab meelde, et vastavalt Euroopa Keskkonnaameti 2015. aasta aruandele keskkonnaseisundi kohta mõjutab enam kui 40 % jõgesid ja rannikuvett põllumajanduse põhjustatud hajureostus, samas kui 20–25 % puhul on reostuse põhjuseks punktallikad, nagu tööstusstruktuurid, kanalisatsioonivõrgud ja reovee käitlemise võrgud; toonitab, kui oluline on veepoliitika raamdirektiivi ja joogiveedirektiivi tulemuslik rakendamine, nende rakendamise parem kooskõlastamine, suurem sidusus õigusaktide koostamisel ja rohkemate ennetavate meetmete väljatöötamine veevarude säästmiseks ning veekasutuse tõhususe märkimisväärne suurendamine kõigis sektorites (tööstus, kodumajapidamised, põllumajandus, jaotusvõrgud); tuletab meelde, et looduslike alade, nagu mageveeökosüsteemide jätkusuutliku kaitse tagamine on samuti otsustava tähtsusega arengu jaoks ja hädavajalik joogiveevarude kindlustamiseks, ühtlasi vähendab see kodanike ja ettevõtjate kulusid; |
| --- | --- |

76.

tuletab meelde, et veearvete kaudu kannavad ELi kodanikud vee puhastamise ja käitlemise kulusid, ning toonitab, et sellise poliitika jõustamine, milles on veevarude kaitsmise eesmärgid tõhusalt ühendatud ja vastavusse viidud kulude kokkuhoiuga, nagu nn allikakontrolli lähenemisviis, on tõhusam ja rahaliselt eelistatav; tuletab meelde, et vastavalt Euroopa Keskkonnaameti 2015. aasta aruandele keskkonnaseisundi kohta mõjutab enam kui 40 % jõgesid ja rannikuvett põllumajanduse põhjustatud hajureostus, samas kui 20–25 % puhul on reostuse põhjuseks punktallikad, nagu tööstusstruktuurid, kanalisatsioonivõrgud ja reovee käitlemise võrgud; toonitab, kui oluline on veepoliitika raamdirektiivi ja joogiveedirektiivi tulemuslik rakendamine, nende rakendamise parem kooskõlastamine, suurem sidusus õigusaktide koostamisel ja rohkemate ennetavate meetmete väljatöötamine veevarude säästmiseks ning veekasutuse tõhususe märkimisväärne suurendamine kõigis sektorites (tööstus, kodumajapidamised, põllumajandus, jaotusvõrgud); tuletab meelde, et looduslike alade, nagu mageveeökosüsteemide jätkusuutliku kaitse tagamine on samuti otsustava tähtsusega arengu jaoks ja hädavajalik joogiveevarude kindlustamiseks, ühtlasi vähendab see kodanike ja ettevõtjate kulusid;

ELi välispoliitika ja arengupoliitika veesektoris

| 77. | rõhutab, et ELi arengupoliitika peaks täielikult hõlmama üldist juurdepääsu veele ja kanalisatsioonile, edendades avaliku sektori siseseid partnerlusi ja avaliku ja erasektori partnerlusi ning eri riikide vee-ettevõtjate ja töötajate solidaarsust, ning kasutama mitmeid vahendeid parimate tavade edendamiseks teadmiste jagamise kaudu, samuti asjaomase sektori arengu- ja koostööprogramme; kordab, et liikmesriikide arengupoliitikas tuleks tunnustada puhtale joogiveele ja kanalisatsioonile juurdepääsu inimõiguste mõõdet ning õigustel põhinev lähenemisviis nõuab tuge õigusraamistike, rahastamise ja kodanikuühiskonna hääle kuuldavamaks tegemise jaoks, et neid õigusi ellu viia; |
| --- | --- |

77.

rõhutab, et ELi arengupoliitika peaks täielikult hõlmama üldist juurdepääsu veele ja kanalisatsioonile, edendades avaliku sektori siseseid partnerlusi ja avaliku ja erasektori partnerlusi ning eri riikide vee-ettevõtjate ja töötajate solidaarsust, ning kasutama mitmeid vahendeid parimate tavade edendamiseks teadmiste jagamise kaudu, samuti asjaomase sektori arengu- ja koostööprogramme; kordab, et liikmesriikide arengupoliitikas tuleks tunnustada puhtale joogiveele ja kanalisatsioonile juurdepääsu inimõiguste mõõdet ning õigustel põhinev lähenemisviis nõuab tuge õigusraamistike, rahastamise ja kodanikuühiskonna hääle kuuldavamaks tegemise jaoks, et neid õigusi ellu viia;

| 78. | kinnitab uuesti, et piisavalt kvaliteetse ja piisavas koguses joogivee kättesaadavus on põhiline inimõigus, ning on arvamusel, et riikide valitsuste ülesanne on seda kohustust täita; |
| --- | --- |

78.

kinnitab uuesti, et piisavalt kvaliteetse ja piisavas koguses joogivee kättesaadavus on põhiline inimõigus, ning on arvamusel, et riikide valitsuste ülesanne on seda kohustust täita;

| 79. | toonitab kooskõlas kehtivate ELi õigusaktide ja nendes sätestatud nõuetega, et on oluline korrapäraselt hinnata vee ja veevarude kvaliteeti, puhtust ja ohutust nii ELis kui ka väljaspool; |
| --- | --- |

79.

toonitab kooskõlas kehtivate ELi õigusaktide ja nendes sätestatud nõuetega, et on oluline korrapäraselt hinnata vee ja veevarude kvaliteeti, puhtust ja ohutust nii ELis kui ka väljaspool;

| 80. | rõhutab, et puhta joogivee ja kanalisatsiooni alane abi peaks ELi vahendite eraldamisel ja abi kavandamisel olema esmatähtis; kutsub komisjoni üles tagama piisava rahalise toetuse suutlikkuse suurendamise meetmetele veevaldkonnas, tuginedes olemasolevatele rahvusvahelistele platvormidele ja algatustele ning tehes nendega koostööd; |
| --- | --- |

80.

rõhutab, et puhta joogivee ja kanalisatsiooni alane abi peaks ELi vahendite eraldamisel ja abi kavandamisel olema esmatähtis; kutsub komisjoni üles tagama piisava rahalise toetuse suutlikkuse suurendamise meetmetele veevaldkonnas, tuginedes olemasolevatele rahvusvahelistele platvormidele ja algatustele ning tehes nendega koostööd;

| 81. | toonitab, et arengumaade veevarustuse-, kanalisatsiooni- ja hügieenisektor tuleks seada esmatähtsale kohale nii ametlikus arenguabis kui ka riiklikes eelarvetes; tuletab meelde, et veemajandus kuulub kollektiivse vastutuse alla; pooldab erinevate abi andmise viiside puhul avatust, kuid samas arengualase mõjususe põhimõtete ning poliitikavaldkondade arengusidususe ranget järgimist ja vankumatut keskendumist vaesuse kaotamisele ja arengualase mõju suurendamisele; toetab sellega seoses kohalike kogukondade kaasamist projektide elluviimisesse arengumaades, samuti kogukonna omaluse põhimõtet; |
| --- | --- |

81.

toonitab, et arengumaade veevarustuse-, kanalisatsiooni- ja hügieenisektor tuleks seada esmatähtsale kohale nii ametlikus arenguabis kui ka riiklikes eelarvetes; tuletab meelde, et veemajandus kuulub kollektiivse vastutuse alla; pooldab erinevate abi andmise viiside puhul avatust, kuid samas arengualase mõjususe põhimõtete ning poliitikavaldkondade arengusidususe ranget järgimist ja vankumatut keskendumist vaesuse kaotamisele ja arengualase mõju suurendamisele; toetab sellega seoses kohalike kogukondade kaasamist projektide elluviimisesse arengumaades, samuti kogukonna omaluse põhimõtet;

| 82. | rõhutab, et kuigi puhast joogivett käsitleva aastatuhande arengueesmärgi täitmine kulgeb plaanipäraselt, puudub 748 miljonil inimesel maailmas juurdepääs paremale veevarustusele ja hinnangute kohaselt tarbib vähemalt 1,8 miljardit inimest vett, mis on väljaheitega saastunud, ning kanalisatsiooni käsitlev eemärk ei ole kaugeltki saavutatud; |
| --- | --- |

82.

rõhutab, et kuigi puhast joogivett käsitleva aastatuhande arengueesmärgi täitmine kulgeb plaanipäraselt, puudub 748 miljonil inimesel maailmas juurdepääs paremale veevarustusele ja hinnangute kohaselt tarbib vähemalt 1,8 miljardit inimest vett, mis on väljaheitega saastunud, ning kanalisatsiooni käsitlev eemärk ei ole kaugeltki saavutatud;

| 83. | tuletab meelde, et põhjavee jätkusuutliku majandamise tagamine on vältimatu vaesuse vähendamise ja ühise heaolu jaoks, sest põhjavesi võib olla paremaks joogivee allikaks miljonitele vaestele linna- ja maaelanikele; |
| --- | --- |

83.

tuletab meelde, et põhjavee jätkusuutliku majandamise tagamine on vältimatu vaesuse vähendamise ja ühise heaolu jaoks, sest põhjavesi võib olla paremaks joogivee allikaks miljonitele vaestele linna- ja maaelanikele;

| 84. | palub komisjonil lisada vesi koos säästva põllumajandusega muutuste kava elementide hulka; |
| --- | --- |

84.

palub komisjonil lisada vesi koos säästva põllumajandusega muutuste kava elementide hulka;

| 85. | on seisukohal, et vesi peaks olema kesksel kohal seoses ettevalmistava tööga 2015. aastal toimuvaks kaheks olulise rahvusvaheliseks ürituseks, täpsemalt 2015. aasta järgset tegevuskava käsitlev tippkohtumine ja kliimamuutusi käsitlev ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 21. konverents (COP 21); toetab sellega seoses kindalt seda, et 2015. aasta septembris võetakse vastu ka vett ja kanalisatsiooni käsitlevad kõrged ja kaugeleulatuvad eesmärgid, nagu aastaks 2030 esildatud säästva arengu eesmärk 6 (vee ja kanalisatsiooni kättesaadavuse ja jätkusuutliku majandamise tagamine kõigile); kordab, et vaesuse kaotamine 2015. aasta järgse protsessi teel on võimalik vaid juhul, kui tagame, et kõigil oleks kõikjal juurdepääs puhtale veele, elementaarsetele sanitaartingimustele ja hügieenile; rõhutab, et kõikide säästva arengu eesmärkide täitmiseks on vaja arengumeetmete tarvis kasutusele võtta praegusest palju enam vahendeid, nii arenenud kui ka arengumaadest; nõuab ülemaailmse järelevalvemehhanismi loomist, et jälgida edusamme, mida tehakse üldise juurdepääsu saavutamisel puhtale joogiveele, veevarude jätkusuutlikul kasutamisel ja arendamisel ning võrdse, osaluspõhise ja vastutustundliku veemajanduse juhtimise tugevdamisel kõikides riikides; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks abi tõhusa kasutamise ning et see oleks 2015. aasta järgse arengukava seisukohast paremini suunatud veevarustuse-, kanalisatsiooni- ja hügieenisektorile; |
| --- | --- |

85.

on seisukohal, et vesi peaks olema kesksel kohal seoses ettevalmistava tööga 2015. aastal toimuvaks kaheks olulise rahvusvaheliseks ürituseks, täpsemalt 2015. aasta järgset tegevuskava käsitlev tippkohtumine ja kliimamuutusi käsitlev ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 21. konverents (COP 21); toetab sellega seoses kindalt seda, et 2015. aasta septembris võetakse vastu ka vett ja kanalisatsiooni käsitlevad kõrged ja kaugeleulatuvad eesmärgid, nagu aastaks 2030 esildatud säästva arengu eesmärk 6 (vee ja kanalisatsiooni kättesaadavuse ja jätkusuutliku majandamise tagamine kõigile); kordab, et vaesuse kaotamine 2015. aasta järgse protsessi teel on võimalik vaid juhul, kui tagame, et kõigil oleks kõikjal juurdepääs puhtale veele, elementaarsetele sanitaartingimustele ja hügieenile; rõhutab, et kõikide säästva arengu eesmärkide täitmiseks on vaja arengumeetmete tarvis kasutusele võtta praegusest palju enam vahendeid, nii arenenud kui ka arengumaadest; nõuab ülemaailmse järelevalvemehhanismi loomist, et jälgida edusamme, mida tehakse üldise juurdepääsu saavutamisel puhtale joogiveele, veevarude jätkusuutlikul kasutamisel ja arendamisel ning võrdse, osaluspõhise ja vastutustundliku veemajanduse juhtimise tugevdamisel kõikides riikides; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks abi tõhusa kasutamise ning et see oleks 2015. aasta järgse arengukava seisukohast paremini suunatud veevarustuse-, kanalisatsiooni- ja hügieenisektorile;

| 86. | rõhutab kliimamuutustest tingitud suuremat veepuuduse ohtu; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid lisaksid COP 21 teemade hulka veevarude strateegilise majandamise ja pikaajalised kohanemiskavad eesmärgiga lisada tulevasse ülemaailmsesse kliimakokkuleppesse kliimamuutustele vastupanuvõimelist veevarustust käsitlev lähenemisviis; rõhutab, et kliimamuutustele vastupanuvõimeline veeinfrastruktuur on arenguks ja vaesuse vähendamiseks otsustava tähtsusega; kordab, et pidevate jõupingutusteta kliimamuutuste tagajärgede leevendamiseks ja veevarude tõhusama majandamiseta võivad olla ohus edusammud vaesuse vähendamise eesmärkide suunas, aastatuhande arengueesmärkide saavutamine ning jätkusuutlik areng selle majanduslikus, sotsiaalses ja keskkonnamõõtmes; |
| --- | --- |

86.

rõhutab kliimamuutustest tingitud suuremat veepuuduse ohtu; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid lisaksid COP 21 teemade hulka veevarude strateegilise majandamise ja pikaajalised kohanemiskavad eesmärgiga lisada tulevasse ülemaailmsesse kliimakokkuleppesse kliimamuutustele vastupanuvõimelist veevarustust käsitlev lähenemisviis; rõhutab, et kliimamuutustele vastupanuvõimeline veeinfrastruktuur on arenguks ja vaesuse vähendamiseks otsustava tähtsusega; kordab, et pidevate jõupingutusteta kliimamuutuste tagajärgede leevendamiseks ja veevarude tõhusama majandamiseta võivad olla ohus edusammud vaesuse vähendamise eesmärkide suunas, aastatuhande arengueesmärkide saavutamine ning jätkusuutlik areng selle majanduslikus, sotsiaalses ja keskkonnamõõtmes;

| 87. | märgib murega, et veele ja kanalisatsioonile juurdepääsu puudumine arengumaades võib avaldada ebaproportsionaalselt ränka mõju tütarlastele ja naistele ning eelkõige kooliealistele, kelle puhul on puudumist ja väljalangemise määra seostatud puhta, ohutu ja juurdepääsetava kanalisatsiooni puudumisega; |
| --- | --- |

87.

märgib murega, et veele ja kanalisatsioonile juurdepääsu puudumine arengumaades võib avaldada ebaproportsionaalselt ränka mõju tütarlastele ja naistele ning eelkõige kooliealistele, kelle puhul on puudumist ja väljalangemise määra seostatud puhta, ohutu ja juurdepääsetava kanalisatsiooni puudumisega;

| 88. | nõuab, et liit ja liikmesriigid eraldaksid vahendeid vastavalt soovitustele, mille on esitanud ÜRO eriraportöör puhtale joogiveele ja kanalisatsioonile juurdepääsu inimõiguse küsimuses, eelkõige seoses väikesemahulise infrastruktuuri eelistamisega ja rohkemate vahendite eraldamisega käitamisele ja hooldusele ning suutlikkuse ja teadlikkuse suurendamisele; |
| --- | --- |

88.

nõuab, et liit ja liikmesriigid eraldaksid vahendeid vastavalt soovitustele, mille on esitanud ÜRO eriraportöör puhtale joogiveele ja kanalisatsioonile juurdepääsu inimõiguse küsimuses, eelkõige seoses väikesemahulise infrastruktuuri eelistamisega ja rohkemate vahendite eraldamisega käitamisele ja hooldusele ning suutlikkuse ja teadlikkuse suurendamisele;

| 89. | märgib murelikult, et ÜRO eriraportöör puhtale joogiveele ja kanalisatsioonile juurdepääsu inimõiguse küsimuses on väitnud, et slummides elavad inimesed peavad harilikult maksma rohkem kui need, kes elavad ametlikes asundustes, et saada reguleerimata ja kehva kvaliteediga teenuseid; nõuab tungivalt, et arengumaad seaksid prioriteediks eelarveeraldised ebasoodsas olukorras olevatele ja isoleeritud inimestele teenuste osutamiseks; |
| --- | --- |

89.

märgib murelikult, et ÜRO eriraportöör puhtale joogiveele ja kanalisatsioonile juurdepääsu inimõiguse küsimuses on väitnud, et slummides elavad inimesed peavad harilikult maksma rohkem kui need, kes elavad ametlikes asundustes, et saada reguleerimata ja kehva kvaliteediga teenuseid; nõuab tungivalt, et arengumaad seaksid prioriteediks eelarveeraldised ebasoodsas olukorras olevatele ja isoleeritud inimestele teenuste osutamiseks;

| 90. | tuletab meelde, et Maailma Terviseorganisatsiooni teatel on esialgses olukorras, võtmata kasutusele uusimaid innovaatilisi vee käitlemise ja säästmise tehnoloogiaid, ühe inimese optimaalne veetarbimine 100–200 liitrit päevas, samas kui selleks, et põhivajadused oleksid täidetud ja ei tekiks palju terviseprobleeme, on vaja 50–100 liitrit; juhib tähelepanu asjaolule, et vastavalt tunnustatud põhilistele inimõigustele on hädavajalik kehtestada miinimumkvoot inimese kohta, et tagada elanikkonna veega seotud põhivajaduste täitmine; |
| --- | --- |

90.

tuletab meelde, et Maailma Terviseorganisatsiooni teatel on esialgses olukorras, võtmata kasutusele uusimaid innovaatilisi vee käitlemise ja säästmise tehnoloogiaid, ühe inimese optimaalne veetarbimine 100–200 liitrit päevas, samas kui selleks, et põhivajadused oleksid täidetud ja ei tekiks palju terviseprobleeme, on vaja 50–100 liitrit; juhib tähelepanu asjaolule, et vastavalt tunnustatud põhilistele inimõigustele on hädavajalik kehtestada miinimumkvoot inimese kohta, et tagada elanikkonna veega seotud põhivajaduste täitmine;

| 91. | toonitab, et elementaarse vee kättesaadavuse nõue peaks olema vaieldamatu põhiline inimõigus, mida otseselt ja kaudselt toetaksid rahvusvaheline õigus, deklaratsioonid ja siseriiklikud tavad; |
| --- | --- |

91.

toonitab, et elementaarse vee kättesaadavuse nõue peaks olema vaieldamatu põhiline inimõigus, mida otseselt ja kaudselt toetaksid rahvusvaheline õigus, deklaratsioonid ja siseriiklikud tavad;

| 92. | kutsub valitsusi, rahvusvahelisi abiorganisatsioone, vabaühendusi ja kohalikke kogukondi üles tegema tööd, et pakkuda kõigile inimestele elementaarse veevajaduse rahuldamist ning tagada, et vesi on inimõigus; |
| --- | --- |

92.

kutsub valitsusi, rahvusvahelisi abiorganisatsioone, vabaühendusi ja kohalikke kogukondi üles tegema tööd, et pakkuda kõigile inimestele elementaarse veevajaduse rahuldamist ning tagada, et vesi on inimõigus;

| 93. | kutsub liikmesriike üle kehtestama kooskõlas Maailma Terviseorganisatsiooni suunistega hinnapoliitikat, milles austatakse inimeste õigust minimaalsele eluks vajalikule veekogusele ja võideldakse raiskamise vastu, nähes ette sellise progressiivse tasu kohaldamise, mis on proportsionaalne kasutatava veehulgaga; |
| --- | --- |

93.

kutsub liikmesriike üle kehtestama kooskõlas Maailma Terviseorganisatsiooni suunistega hinnapoliitikat, milles austatakse inimeste õigust minimaalsele eluks vajalikule veekogusele ja võideldakse raiskamise vastu, nähes ette sellise progressiivse tasu kohaldamise, mis on proportsionaalne kasutatava veehulgaga;

| 94. | julgustab võtma meetmeid, millega tagatakse ratsionaalne veetarbimine, et vältida raiskamist; |
| --- | --- |

94.

julgustab võtma meetmeid, millega tagatakse ratsionaalne veetarbimine, et vältida raiskamist;

| 95. | kiidab mõningaid vee-ettevõtjaid, kes investeerivad teatava protsendi oma aastakäibest arengumaade veepartnerlustesse, ning ergutab liikmesriike ja ELi looma vajalikku õigusraamistikku niisuguste partnerluste käivitamiseks; |
| --- | --- |

95.

kiidab mõningaid vee-ettevõtjaid, kes investeerivad teatava protsendi oma aastakäibest arengumaade veepartnerlustesse, ning ergutab liikmesriike ja ELi looma vajalikku õigusraamistikku niisuguste partnerluste käivitamiseks;

| 96. | nõuab välisabi toetusel ellu viidud projektide tõhusamat järelevalvet; toonitab, et tuleb teostada järelevalvet rahastamisstrateegiate ja eelarvete üle, tagamaks, et eraldatud vahenditega vähendatakse olemasolevaid erinevusi ja ebavõrdsusi vee kättesaadavuse puhul ning järgitakse selliseid inimõiguste põhimõtteid nagu mittediskrimineerimine, teabele juurdepääs ja osalus; |
| --- | --- |

96.

nõuab välisabi toetusel ellu viidud projektide tõhusamat järelevalvet; toonitab, et tuleb teostada järelevalvet rahastamisstrateegiate ja eelarvete üle, tagamaks, et eraldatud vahenditega vähendatakse olemasolevaid erinevusi ja ebavõrdsusi vee kättesaadavuse puhul ning järgitakse selliseid inimõiguste põhimõtteid nagu mittediskrimineerimine, teabele juurdepääs ja osalus;

| 97. | kutsub komisjoni üles seadma Euroopa investeerimiskavas esmatähtsale kohale vananevate joogiveevõrkude ajakohastamine, lisades need projektid liidu projektide loetellu; toonitab nende projektide võimendavat mõju mitteümberpaigutatavatele töökohtadele, aidates seega edendada Euroopa rohelist majandust; |
| --- | --- |

97.

kutsub komisjoni üles seadma Euroopa investeerimiskavas esmatähtsale kohale vananevate joogiveevõrkude ajakohastamine, lisades need projektid liidu projektide loetellu; toonitab nende projektide võimendavat mõju mitteümberpaigutatavatele töökohtadele, aidates seega edendada Euroopa rohelist majandust;

| 98. | kutsub komisjoni üles edendama teadmiste jagamist, et liikmesriigid viiksid läbi uuringud võrkude olukorra kohta, mis peaks võimaldama ajakohastamistöödega alustamist raiskamise lõpetamiseks; |
| --- | --- |

98.

kutsub komisjoni üles edendama teadmiste jagamist, et liikmesriigid viiksid läbi uuringud võrkude olukorra kohta, mis peaks võimaldama ajakohastamistöödega alustamist raiskamise lõpetamiseks;

| 99. | nõuab suuremat läbipaistvust, et teavitada tarbijaid üksikasjalikumalt veest ja aidata kaasa veevarude säästvamale majandamisele; julgustab selleks komisjoni jätkama tööd liikmesriikidega, et jagada riikide kogemusi veeteabesüsteemide loomise valdkonnas; |
| --- | --- |

99.

nõuab suuremat läbipaistvust, et teavitada tarbijaid üksikasjalikumalt veest ja aidata kaasa veevarude säästvamale majandamisele; julgustab selleks komisjoni jätkama tööd liikmesriikidega, et jagada riikide kogemusi veeteabesüsteemide loomise valdkonnas;

| 100. | kutsub komisjoni üles uurima vajadust laiendada veevarustust ja kanalisatsiooni käsitleva rahvusvahelise koostöö valdkonnas rahalise toetuse vahendid Euroopa tasandile; |
| --- | --- |

100.

kutsub komisjoni üles uurima vajadust laiendada veevarustust ja kanalisatsiooni käsitleva rahvusvahelise koostöö valdkonnas rahalise toetuse vahendid Euroopa tasandile;

| 101. | toonitab, et veevarude tõhus ja õiglane majandamine sõltub kohalike valitsuste suutlikkusest teenuseid osutada; nõuab seepärast, et EL toetaks veelgi veemajanduse juhtimise ja infrastruktuuri tugevdamist arengumaades, pöörates eelkõige tähelepanu haavatava maaelanikkonna vajadustele; |
| --- | --- |

101.

toonitab, et veevarude tõhus ja õiglane majandamine sõltub kohalike valitsuste suutlikkusest teenuseid osutada; nõuab seepärast, et EL toetaks veelgi veemajanduse juhtimise ja infrastruktuuri tugevdamist arengumaades, pöörates eelkõige tähelepanu haavatava maaelanikkonna vajadustele;

| 102. | toetab ÜRO Arenguprogrammi (UNDP) raames käivitatud ülemaailmse veealase solidaarsuse platvormi, mille eesmärk on kaasata kohalikud asutused veeprobleemidele lahenduste leidmisesse; peab samuti tervitatavaks vee ja kanalisatsiooniga seotud nn 1 % solidaarsust ja teisi algatusi, mille on osades liikmesriikides algatanud kodanikud ja ametiasutused, et toetada oma tarbimistasudest projekte arengumaades; märgib, et mitu vee-ettevõtjat on sellised algatused kasutusele võtnud; kordab oma üleskutset komisjonile, et ta julgustaks selles ja muudes valdkondades solidaarsust näitavaid meetmeid võtma, näiteks teabe levitamise, partnerluste soodustamise ja kogemuste vahetamise abil, k.a võimalik partnerlus komisjoni ja liikmesriikide vahel, mille puhul antakse selle algatuse raames ellu viidud projektidele täiendavaid ELi vahendeid; ergutab eelkõige avaliku sektori siseseid partnerlusi veerajatiste vallas arengumaades kooskõlas ÜRO Elukeskkonnaprogrammi koordineeritava ülemaailmse vee-ettevõtjate partnerluste liiduga (GWOPA); |
| --- | --- |

102.

toetab ÜRO Arenguprogrammi (UNDP) raames käivitatud ülemaailmse veealase solidaarsuse platvormi, mille eesmärk on kaasata kohalikud asutused veeprobleemidele lahenduste leidmisesse; peab samuti tervitatavaks vee ja kanalisatsiooniga seotud nn 1 % solidaarsust ja teisi algatusi, mille on osades liikmesriikides algatanud kodanikud ja ametiasutused, et toetada oma tarbimistasudest projekte arengumaades; märgib, et mitu vee-ettevõtjat on sellised algatused kasutusele võtnud; kordab oma üleskutset komisjonile, et ta julgustaks selles ja muudes valdkondades solidaarsust näitavaid meetmeid võtma, näiteks teabe levitamise, partnerluste soodustamise ja kogemuste vahetamise abil, k.a võimalik partnerlus komisjoni ja liikmesriikide vahel, mille puhul antakse selle algatuse raames ellu viidud projektidele täiendavaid ELi vahendeid; ergutab eelkõige avaliku sektori siseseid partnerlusi veerajatiste vallas arengumaades kooskõlas ÜRO Elukeskkonnaprogrammi koordineeritava ülemaailmse vee-ettevõtjate partnerluste liiduga (GWOPA);

| 103. | palub komisjonil käivitada uuesti veerahastu, mis osutus tulemuslikuks arengumaades veeteenustele parema juurdepääsu soodustamisel, edendades kohalike kogukondade suutlikkuse suurendamise meetmeid; |
| --- | --- |

103.

palub komisjonil käivitada uuesti veerahastu, mis osutus tulemuslikuks arengumaades veeteenustele parema juurdepääsu soodustamisel, edendades kohalike kogukondade suutlikkuse suurendamise meetmeid;

| 104. | väljendab heameelt selle üle, et ÜRO resolutsioon, milles käsitletakse puhtale veele ja kanalisatsioonile juurdepääsu inimõiguseks tunnistamist, on leidnud Euroopas märkimisväärset toetust; |
| --- | --- |

104.

väljendab heameelt selle üle, et ÜRO resolutsioon, milles käsitletakse puhtale veele ja kanalisatsioonile juurdepääsu inimõiguseks tunnistamist, on leidnud Euroopas märkimisväärset toetust;

o

o o

| 105. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

105.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT L 330, 5.12.1998, lk 32.

(2)  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1.

(3)  ELT L 65, 11.3.2011, lk 1.

(4)  ELT L 94, 28.3.2014, lk 1.

(5)  ELT C 12, 15.1.2015, lk 33.

(6)  A/RES/64/292.

(7)  A/RES/68/157.

(8)  ELT C 9 E, 15.1.2010, lk 33.

(9)  ELT C 349 E, 29.11.2013, lk 9.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2014)0059.

---

Kolmapäev, 9. september 2015

| 22.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 316/114 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 316/114

---

P8_TA(2015)0299

Kalandusalane partnerlusleping Guinea-Bissauga: kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (resolutsioon)

Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta muu kui seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu protokolli sõlmimiseks, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (11667/2012 – C8-0278/2014 – 2012/0134(NLE) – 2015/2119(INI))

(2017/C 316/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (11667/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (11667/2012),

| — | võttes arvesse protokolli projekti, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (11671/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse protokolli projekti, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (11671/2012),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 43 ning artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a ja lõikele 7 (C8-0278/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 43 ning artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a ja lõikele 7 (C8-0278/2014),

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2012. aasta resolutsiooni, mis käsitleb Euroopa Liidu 2011. aasta aruannet poliitikavaldkondade arengusidususe kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2012. aasta resolutsiooni, mis käsitleb Euroopa Liidu 2011. aasta aruannet poliitikavaldkondade arengusidususe kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Guinea-Bissau vahelise kalandusalase partnerluslepingu rakendusprotokolli järelhindamise aruannet (raamleping FISH/2006/20, erileping nr 27, september 2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Guinea-Bissau vahelise kalandusalase partnerluslepingu rakendusprotokolli järelhindamise aruannet (raamleping FISH/2006/20, erileping nr 27, september 2010),

| — | võttes arvesse oma 9. septembri 2015. aasta seadusandlikku resolutsiooni (2) nõukogu otsuse eelnõu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. septembri 2015. aasta seadusandlikku resolutsiooni (2) nõukogu otsuse eelnõu kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 teist lõiku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 teist lõiku,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust (A8-0236/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust (A8-0236/2015),

| A. | arvestades, et protokolli peamine eesmärk on mõlema lepinguosalise huvides tihendada kalandusalast koostööd ELi ja Guinea-Bissau vahel, et luua partnerlusraamistik säästvale kalanduspoliitikale ja kalavarude säästvale ja vastutustundlikule kasutamisele Guinea-Bissau majandusvööndis ning omandada õigus sobivale ja ELi kalalaevastike huvidele vastavale osale kalavarude ülejäägist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et protokolli peamine eesmärk on mõlema lepinguosalise huvides tihendada kalandusalast koostööd ELi ja Guinea-Bissau vahel, et luua partnerlusraamistik säästvale kalanduspoliitikale ja kalavarude säästvale ja vastutustundlikule kasutamisele Guinea-Bissau majandusvööndis ning omandada õigus sobivale ja ELi kalalaevastike huvidele vastavale osale kalavarude ülejäägist;

| B. | arvestades, et Euroopa Liit peaks püüdma kõigi tema käsutuses olevate vahenditega tagada, et kolmandate riikidega sõlmitavad säästva kalanduse kokkulepped vastaksid nii ELi kui ka asjaomaste kolmandate riikide, sealhulgas nende riikide kohalike elanike ja kalandussektori huvidele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liit peaks püüdma kõigi tema käsutuses olevate vahenditega tagada, et kolmandate riikidega sõlmitavad säästva kalanduse kokkulepped vastaksid nii ELi kui ka asjaomaste kolmandate riikide, sealhulgas nende riikide kohalike elanike ja kalandussektori huvidele;

| C. | arvestades, et esimene EMÜ ja Guinea-Bissau vaheline kalanduskokkulepe sõlmiti 1980. aastal ning et sellest ajast kuni 15. juunini 2012 on EMÜ/ELi liikmesriikide laevastikel olnud juurdepääs selle riigi vete kalavarudele seni, kuni olid jõus lepingu rakendusprotokollid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et esimene EMÜ ja Guinea-Bissau vaheline kalanduskokkulepe sõlmiti 1980. aastal ning et sellest ajast kuni 15. juunini 2012 on EMÜ/ELi liikmesriikide laevastikel olnud juurdepääs selle riigi vete kalavarudele seni, kuni olid jõus lepingu rakendusprotokollid;

| D. | arvestades, et käesoleva protokolliga nähakse ELi laevastikele ette järgmised püügivõimalused: krevetikülmutustraalerid – 3 700 brutoregistertonni; kalu ja peajalgseid püüdvad külmutustraalerid – 3 500 brutoregistertonni; lisaks 28 tuunipüügiseinerit ja õngejadalaeva ning 12 ritvõngelaeva; arvestades, et ELi ja Guinea-Bissau kalanduskokkulepe on väga tähtis, olles üks väheseid kalanduskokkuleppeid, mis annab juurdepääsu mitme liigiga püügipiirkonnale; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et käesoleva protokolliga nähakse ELi laevastikele ette järgmised püügivõimalused: krevetikülmutustraalerid – 3 700 brutoregistertonni; kalu ja peajalgseid püüdvad külmutustraalerid – 3 500 brutoregistertonni; lisaks 28 tuunipüügiseinerit ja õngejadalaeva ning 12 ritvõngelaeva; arvestades, et ELi ja Guinea-Bissau kalanduskokkulepe on väga tähtis, olles üks väheseid kalanduskokkuleppeid, mis annab juurdepääsu mitme liigiga püügipiirkonnale;

| E. | arvestades, et Guinea-Bissaule selle lepingu alusel valdavalt kalavarudele juurdepääsu võimaldamise eest ülekantavad summad moodustavad riigi eelarvest olulise osa; arvestades samas, et varem valdkondliku koostöö raames tehtud ülekanded hiljem peatati, kuna Guinea-Bissau Vabariigil oli raskusi abi vastuvõtmisega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Guinea-Bissaule selle lepingu alusel valdavalt kalavarudele juurdepääsu võimaldamise eest ülekantavad summad moodustavad riigi eelarvest olulise osa; arvestades samas, et varem valdkondliku koostöö raames tehtud ülekanded hiljem peatati, kuna Guinea-Bissau Vabariigil oli raskusi abi vastuvõtmisega;

| F. | arvestades, et Guinea-Bissaul on probleeme nii üldise sotsiaalmajandusliku arengu kui ka konkreetselt kalanduse valdkonnas sellistes olulistes küsimustes nagu kutseõpe, valdkonna struktuur ja naiste osatähtsuse tunnustamine kõnealuses valdkonnas; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Guinea-Bissaul on probleeme nii üldise sotsiaalmajandusliku arengu kui ka konkreetselt kalanduse valdkonnas sellistes olulistes küsimustes nagu kutseõpe, valdkonna struktuur ja naiste osatähtsuse tunnustamine kõnealuses valdkonnas;

| G. | arvestades, et valdkondliku koostöö tulemused ei ole siiani olnud täiesti rahuldavad; arvestades, et edu on siiski saavutatud kalapüügi jälgimise, kontrolli ja järelevalve ning sanitaarkontrollialase võimekuse osas ja riigi osalemisel piirkondlike kalandusorganisatsioonide töös; arvestades, et tuleb paremini tagada, et leping parandaks valdkondliku koostöö läbipaistvust ja aruandekohuslust ning tugevdaks Guinea-Bissau kalandussektori ja sellega seotud valdkondade ja tegevuste säästvat arengut, nii et riiki jääks senisest suurem osa kohalike loodusvarade kasutamise tulemusena saadud lisaväärtusest; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et valdkondliku koostöö tulemused ei ole siiani olnud täiesti rahuldavad; arvestades, et edu on siiski saavutatud kalapüügi jälgimise, kontrolli ja järelevalve ning sanitaarkontrollialase võimekuse osas ja riigi osalemisel piirkondlike kalandusorganisatsioonide töös; arvestades, et tuleb paremini tagada, et leping parandaks valdkondliku koostöö läbipaistvust ja aruandekohuslust ning tugevdaks Guinea-Bissau kalandussektori ja sellega seotud valdkondade ja tegevuste säästvat arengut, nii et riiki jääks senisest suurem osa kohalike loodusvarade kasutamise tulemusena saadud lisaväärtusest;

| H. | arvestades, et tööstuslikku kalapüüki teostavate laevade omanikud teostavad oma saagi lossimist või ümberlaadimist väljaspool Guinea-Bissaud (näiteks Dakaris või Kanaari saartel), mis on üks põhjus, miks tööstuslikust püügist saadav majanduslik kasu on tühine ja piirdub üksikute töökohtade loomisega (eelmise protokolli põhjal 148 kohalikku meeskonnaliiget); arvestades, et 2010. aastal tegutses riigis vaid üks kalatöötlemisettevõte; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et tööstuslikku kalapüüki teostavate laevade omanikud teostavad oma saagi lossimist või ümberlaadimist väljaspool Guinea-Bissaud (näiteks Dakaris või Kanaari saartel), mis on üks põhjus, miks tööstuslikust püügist saadav majanduslik kasu on tühine ja piirdub üksikute töökohtade loomisega (eelmise protokolli põhjal 148 kohalikku meeskonnaliiget); arvestades, et 2010. aastal tegutses riigis vaid üks kalatöötlemisettevõte;

| I. | arvestades, et mõningatele hiljutistele edusammudele vaatamata on kalatoodete müüki ELi siiani takistanud riigi suutmatus täita liidu kehtestatud sanitaarnorme; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et mõningatele hiljutistele edusammudele vaatamata on kalatoodete müüki ELi siiani takistanud riigi suutmatus täita liidu kehtestatud sanitaarnorme;

| J. | arvestades, et ebaseaduslik, teatamata ja reguleerimata kalapüük Guinea-Bissau vetes on ammune probleem; arvestades, et aastatel 2008–2009 tuvastasid riigiasutused eeskirjade rikkumisi 58 laeva puhul, kellest 11 teostasid loata kalapüüki ja seitse püüki keelatud piirkonnas; arvestades, et ehkki üht-teist on saavutatud ja Guinea-Bissaul kahtlemata on teatud võimalusi püügi kontrollimiseks (näiteks seireüksus ja kiired patrull-laevad) esineb kalapüügi järelevalves ja kontrollis Guinea-Bissau territoriaalvetes siiski endiselt vajakajäämisi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ebaseaduslik, teatamata ja reguleerimata kalapüük Guinea-Bissau vetes on ammune probleem; arvestades, et aastatel 2008–2009 tuvastasid riigiasutused eeskirjade rikkumisi 58 laeva puhul, kellest 11 teostasid loata kalapüüki ja seitse püüki keelatud piirkonnas; arvestades, et ehkki üht-teist on saavutatud ja Guinea-Bissaul kahtlemata on teatud võimalusi püügi kontrollimiseks (näiteks seireüksus ja kiired patrull-laevad) esineb kalapüügi järelevalves ja kontrollis Guinea-Bissau territoriaalvetes siiski endiselt vajakajäämisi;

| K. | arvestades, et tuvastatud puudujäägid teadmistes, nii selles, mis puudutab lepingu mõju mereökosüsteemile kui ka juurdepääsu piiramist kalavarude ülejäägiga, mida kohalikud kalurid ei suuda püüda, samuti ajakohastatud bioloogiliste andmete puudumisest tingitud raskused (eriti pärast ELi laevade lahkumist riigist 2012. aastal) peaksid andma põhjust muretsemiseks ja need tuleks võimalikult ruttu likvideerida; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et tuvastatud puudujäägid teadmistes, nii selles, mis puudutab lepingu mõju mereökosüsteemile kui ka juurdepääsu piiramist kalavarude ülejäägiga, mida kohalikud kalurid ei suuda püüda, samuti ajakohastatud bioloogiliste andmete puudumisest tingitud raskused (eriti pärast ELi laevade lahkumist riigist 2012. aastal) peaksid andma põhjust muretsemiseks ja need tuleks võimalikult ruttu likvideerida;

| L. | arvestades, et Euroopa Parlamenti tuleb alati protokolliga või selle uuendamisega seotud menetluste kõigil etappidel viivitamatult ja täielikult teavitada; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa Parlamenti tuleb alati protokolliga või selle uuendamisega seotud menetluste kõigil etappidel viivitamatult ja täielikult teavitada;

| 1. | on seisukohal, et leping omab suurt tähtsust nii Guinea-Bissau kui ka tema vetes tegutsevate liidu laevastike jaoks; on seepärast seisukohal, et senise koostöö tulemused kõnealuses valdkonnas ei ole olnud rahuldavad ning palub komisjonil võtta läinud kümnenditel ilmnenud tendentside muutmiseks kõik vajalikud meetmed – looma mehhanismid läbipaistvuse ja aruandekohusluse parandamiseks ja abisaajate, eriti väikesemahulise rannalähedase püügiga tegelevate kogukondade kaasamiseks, ning vajaduse korral vaatama läbi ja suurendama lepingu valdkondliku toetuse komponenti, samuti leidma uusi ja paremaid viise, et suurendada abi ärakasutamise määra; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et leping omab suurt tähtsust nii Guinea-Bissau kui ka tema vetes tegutsevate liidu laevastike jaoks; on seepärast seisukohal, et senise koostöö tulemused kõnealuses valdkonnas ei ole olnud rahuldavad ning palub komisjonil võtta läinud kümnenditel ilmnenud tendentside muutmiseks kõik vajalikud meetmed – looma mehhanismid läbipaistvuse ja aruandekohusluse parandamiseks ja abisaajate, eriti väikesemahulise rannalähedase püügiga tegelevate kogukondade kaasamiseks, ning vajaduse korral vaatama läbi ja suurendama lepingu valdkondliku toetuse komponenti, samuti leidma uusi ja paremaid viise, et suurendada abi ärakasutamise määra;

| 2. | väidab, et leping peab suuremal määral tegelikult edendama Guinea-Bissau kalandussektori ja sellega seotud valdkondade ja tegevuste, eriti kohalike elanike elatisse ja toiduga kindlustatusse suure panuse andva väikesemahulise kalapüügi säästvat arengut ning suurendama kohalike loodusvarade kasutamise tulemusena riiki jäävat lisaväärtust; tunnistab viimastel aastatel ilmnenud positiivseid arenguid, kuid leiab, et oluliste tulemuste saavutamiseks on vaja otsustavaid ja pikaajalisi jõupingutusi; on seisukohal, et toetust ja sealhulgas kindlasti tehnilist abi vajavad valdkonnad võiksid olla näiteks institutsioonide võimekuse parandamine, kalurite koolitamine, partnerlused väikesemahulise rannalähedase püügiga tegelevate kaluritega ning suurem rõhuasetus soopõhistele meetmetele, et tunnustada ja ära kasutada naiste tegevust kala jaotamisel ja turustamisel, säilitamisel, esmatöötlemisel jne. |
| --- | --- |

2.

väidab, et leping peab suuremal määral tegelikult edendama Guinea-Bissau kalandussektori ja sellega seotud valdkondade ja tegevuste, eriti kohalike elanike elatisse ja toiduga kindlustatusse suure panuse andva väikesemahulise kalapüügi säästvat arengut ning suurendama kohalike loodusvarade kasutamise tulemusena riiki jäävat lisaväärtust; tunnistab viimastel aastatel ilmnenud positiivseid arenguid, kuid leiab, et oluliste tulemuste saavutamiseks on vaja otsustavaid ja pikaajalisi jõupingutusi; on seisukohal, et toetust ja sealhulgas kindlasti tehnilist abi vajavad valdkonnad võiksid olla näiteks institutsioonide võimekuse parandamine, kalurite koolitamine, partnerlused väikesemahulise rannalähedase püügiga tegelevate kaluritega ning suurem rõhuasetus soopõhistele meetmetele, et tunnustada ja ära kasutada naiste tegevust kala jaotamisel ja turustamisel, säilitamisel, esmatöötlemisel jne.

| 3. | on seisukohal, et protokollis kohalikele meremeestele ette nähtud töövõimalused ELi laevadel tuleks täielikult ära kasutada; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et protokollis kohalikele meremeestele ette nähtud töövõimalused ELi laevadel tuleks täielikult ära kasutada;

| 4. | on seisukohal, et ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi tõkestamise meetmeid Guinea-Bissau majandusvööndis tuleks tugevdada, muu hulgas parema seire, kontrolli ja järelevalvega, kasutades ulatuslikult satelliidipõhist laevaseiresüsteemi, püügipäevikuid ja inspekteerimist ning viies ellu piirkondlike kalandusorganisatsioonide otsused; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi tõkestamise meetmeid Guinea-Bissau majandusvööndis tuleks tugevdada, muu hulgas parema seire, kontrolli ja järelevalvega, kasutades ulatuslikult satelliidipõhist laevaseiresüsteemi, püügipäevikuid ja inspekteerimist ning viies ellu piirkondlike kalandusorganisatsioonide otsused;

| 5. | rõhutab, et kalanduskokkuleppe kohaselt antav valdkondlik toetus tuleb mõjusamalt siduda arengukoostöö rahastamisvahenditega, eelkõige Euroopa Arengufondiga; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et kalanduskokkuleppe kohaselt antav valdkondlik toetus tuleb mõjusamalt siduda arengukoostöö rahastamisvahenditega, eelkõige Euroopa Arengufondiga;

| 6. | palub komisjonil varasematele pingutustele vaatamata jätkuvalt toetada Guinea-Bissau ametiasutusi kalapüügi järelevalve- ja kontrollisüsteemi tugevdamisel Guinea-Bissau vetes, et intensiivistada võitlust ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu; |
| --- | --- |

6.

palub komisjonil varasematele pingutustele vaatamata jätkuvalt toetada Guinea-Bissau ametiasutusi kalapüügi järelevalve- ja kontrollisüsteemi tugevdamisel Guinea-Bissau vetes, et intensiivistada võitlust ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu;

| 7. | rõhutab, et käesolev leping sisaldab mittediskrimineerimisklauslit; on rahul asjaoluga, et läbirääkimistel on Guinea-Bissau avalikustanud oma kolmandate riikidega sõlmitud kalanduskokkulepped, mida on nüüd võimalik uurida; palub komisjonil hoolikalt jälgida nii kõnealuste lepingute kui ka Guinea-Bissau vetes toimuva kalapüügi osas ilmnevaid arenguid; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et käesolev leping sisaldab mittediskrimineerimisklauslit; on rahul asjaoluga, et läbirääkimistel on Guinea-Bissau avalikustanud oma kolmandate riikidega sõlmitud kalanduskokkulepped, mida on nüüd võimalik uurida; palub komisjonil hoolikalt jälgida nii kõnealuste lepingute kui ka Guinea-Bissau vetes toimuva kalapüügi osas ilmnevaid arenguid;

| 8. | peab soovitavaks saada rohkem ja täpsemaid andmeid kõigi püükide (sihtliigid ja kaaspüük) ning üldisemalt kalavarude kaitse olukorra kohta, et täpsemalt hinnata lepingu mõju mereökosüsteemile ja kalurikogukondadele; on veendunud vajaduses aidata Guinea-Bissaul välja arendada omaenda vahendid selliste andmete kogumiseks; palub komisjonil tagada, et lepingu täitmise järelevalvet teostavad organid, eeskätt ühine teaduskomitee, tegutseksid läbipaistvamalt ja regulaarsemalt; |
| --- | --- |

8.

peab soovitavaks saada rohkem ja täpsemaid andmeid kõigi püükide (sihtliigid ja kaaspüük) ning üldisemalt kalavarude kaitse olukorra kohta, et täpsemalt hinnata lepingu mõju mereökosüsteemile ja kalurikogukondadele; on veendunud vajaduses aidata Guinea-Bissaul välja arendada omaenda vahendid selliste andmete kogumiseks; palub komisjonil tagada, et lepingu täitmise järelevalvet teostavad organid, eeskätt ühine teaduskomitee, tegutseksid läbipaistvamalt ja regulaarsemalt;

| 9. | palub komisjonil edastada Euroopa Parlamendile lepingu artiklis 9 ette nähtud ühiskomitee koosolekute protokollid ja otsused, uue protokolli artiklis 3 nimetatud mitmeaastane valdkondlik programm ja selle täitmise iga-aastaste hindamiste tulemused, samuti uue protokolli artiklis 4 ette nähtud koosolekute protokollid ja otsused; palub, et komisjon võimaldaks Euroopa Parlamendi esindajatel osaleda ühiskomitee koosolekutel vaatlejatena ning edendaks Guinea-Bissau kalurikogukondade osalemist; ning palub, et uue protokolli viimasel kehtivusaastal ja enne selle uuendamiseks läbirääkimiste alustamist esitaks komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule protokolli täitmise täieliku aruande, seadmata sellele asjatuid juurdepääsupiiranguid; |
| --- | --- |

9.

palub komisjonil edastada Euroopa Parlamendile lepingu artiklis 9 ette nähtud ühiskomitee koosolekute protokollid ja otsused, uue protokolli artiklis 3 nimetatud mitmeaastane valdkondlik programm ja selle täitmise iga-aastaste hindamiste tulemused, samuti uue protokolli artiklis 4 ette nähtud koosolekute protokollid ja otsused; palub, et komisjon võimaldaks Euroopa Parlamendi esindajatel osaleda ühiskomitee koosolekutel vaatlejatena ning edendaks Guinea-Bissau kalurikogukondade osalemist; ning palub, et uue protokolli viimasel kehtivusaastal ja enne selle uuendamiseks läbirääkimiste alustamist esitaks komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule protokolli täitmise täieliku aruande, seadmata sellele asjatuid juurdepääsupiiranguid;

| 10. | on seisukohal, et komisjon peaks püüdma lisada protokolli artiklis 3 ette nähtud mitmeaastasele valdkondlikule programmile eesmärgid, mis toetaksid kohaliku, sealhulgas väikesemahulise kalapüügi ja kalatöötlemise tegelikku arengut, muu hulgas suurema hulga saagi lossimisega Guinea-Bissaus, ning soodustaksid muud majandustegevust ja partnerlusi kalandussektoris; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et komisjon peaks püüdma lisada protokolli artiklis 3 ette nähtud mitmeaastasele valdkondlikule programmile eesmärgid, mis toetaksid kohaliku, sealhulgas väikesemahulise kalapüügi ja kalatöötlemise tegelikku arengut, muu hulgas suurema hulga saagi lossimisega Guinea-Bissaus, ning soodustaksid muud majandustegevust ja partnerlusi kalandussektoris;

| 11. | on seisukohal, et korruptsiooniprobleemi silmas pidades peaks partnerluslepingus sätestatud ühiskomitee tagama kõigi protokollis ette nähtud mehhanismide vaieldamatu usaldusväärsuse; |
| --- | --- |

11.

on seisukohal, et korruptsiooniprobleemi silmas pidades peaks partnerluslepingus sätestatud ühiskomitee tagama kõigi protokollis ette nähtud mehhanismide vaieldamatu usaldusväärsuse;

| 12. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles oma vastavate volituste piires Euroopa Parlamenti viivitamata ja ammendavalt teavitama uue protokolli ja selle uuendamisega seotud menetluste kõigil etappidel vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõikele 2 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikele 10; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles oma vastavate volituste piires Euroopa Parlamenti viivitamata ja ammendavalt teavitama uue protokolli ja selle uuendamisega seotud menetluste kõigil etappidel vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõikele 2 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikele 10;

| 13. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja Guinea-Bissau Vabariigi valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

13.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja Guinea-Bissau Vabariigi valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 72 E, 11.3.2014, lk 21.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0298.

---

| 22.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 316/118 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 316/118

---

P8_TA(2015)0301

Kalandusalane partnerlusleping Cabo Verdega: kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (resolutsioon)

Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta muu kui seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu seoses Euroopa Liidu ja Cabo Verde Vabariigi vahelise protokolli allkirjastamisega, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ning Cabo Verde Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (15848/2014 – C8-0003/2015 – 2014/0329(NLE) – 2015/2100(INI))

(2017/C 316/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (15848/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (15848/2014),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Cabo Verde Vabariigi vahelise protokolli projekti, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ning Cabo Verde Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (15849/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Cabo Verde Vabariigi vahelise protokolli projekti, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ning Cabo Verde Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (15849/2014),

| — | võttes arvesse nõukogule kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 43, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktiga a ning artikli 218 lõikega 7 esitatud nõusoleku taotlust (C8-0003/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogule kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 43, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktiga a ning artikli 218 lõikega 7 esitatud nõusoleku taotlust (C8-0003/2015),

| — | võttes arvesse nõukogu 15. detsembri 2014. aasta otsust 2014/948/EL Euroopa Liidu ja Cabo Verde Vabariigi vahelise protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ning Cabo Verde Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. detsembri 2014. aasta otsust 2014/948/EL Euroopa Liidu ja Cabo Verde Vabariigi vahelise protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ning Cabo Verde Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 9. septembri 2015. aasta seadusandlikku resolutsiooni (2) otsuse eelnõu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. septembri 2015. aasta seadusandlikku resolutsiooni (2) otsuse eelnõu kohta,

| — | võttes arvesse eelmise protokolli hindamist ja analüüsi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelmise protokolli hindamist ja analüüsi,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 teist lõiku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 teist lõiku,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A8-0200/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A8-0200/2015),

| A. | arvestades, et protokolli üldine eesmärk on tihendada koostööd Euroopa Liidu ja Cabo Verde Vabariigi vahel, et luua mõlema lepinguosalise huvides partnerlusraamistik säästva kalanduspoliitika ja kalavarude vastutustundliku kasutuse arenguks Cabo Verde Vabariigi kalapüügipiirkonnas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et protokolli üldine eesmärk on tihendada koostööd Euroopa Liidu ja Cabo Verde Vabariigi vahel, et luua mõlema lepinguosalise huvides partnerlusraamistik säästva kalanduspoliitika ja kalavarude vastutustundliku kasutuse arenguks Cabo Verde Vabariigi kalapüügipiirkonnas;

| B. | arvestades, et osalised leppisid protokollis kokku ranges järelevalvemehhanismis, et tagada varude säästev kasutamine; arvestades, et selle mehhanismi aluseks on eelkõige haide püügiandmete vahetamine igas kvartalis; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et osalised leppisid protokollis kokku ranges järelevalvemehhanismis, et tagada varude säästev kasutamine; arvestades, et selle mehhanismi aluseks on eelkõige haide püügiandmete vahetamine igas kvartalis;

| C. | arvestades, et kumbki pool võttis kohustuseks täielikult järgida Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) antud soovitusi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kumbki pool võttis kohustuseks täielikult järgida Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) antud soovitusi;

| D. | arvestades, et nii ICCAT kui ka kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) on kindlaks teinud, et haivarud on heas seisukorras, mida kinnitati ka protokolli osaliste teaduskohtumisel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et nii ICCAT kui ka kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) on kindlaks teinud, et haivarud on heas seisukorras, mida kinnitati ka protokolli osaliste teaduskohtumisel;

| E. | arvestades, et uus järelevalvemehhanism, mis on seotud 30 % ja 40 % suuruste haipüügi piirmääradega, mis käivitavad täiendavad meetmed, on eriti kiiduväärne samm õiges suunas; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et uus järelevalvemehhanism, mis on seotud 30 % ja 40 % suuruste haipüügi piirmääradega, mis käivitavad täiendavad meetmed, on eriti kiiduväärne samm õiges suunas;

| F. | arvestades, et valdkondliku toetuse rakendamisel esineb viivitusi; arvestades, et saavutuste tase on rahuldav, kuid samas on keeruline kindlaks määrata ELi valdkondliku toetuse mõju võrreldes muude meetmetega, mida on rakendatud teiste arengupartnerite algatatud toetusprogrammide raames; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et valdkondliku toetuse rakendamisel esineb viivitusi; arvestades, et saavutuste tase on rahuldav, kuid samas on keeruline kindlaks määrata ELi valdkondliku toetuse mõju võrreldes muude meetmetega, mida on rakendatud teiste arengupartnerite algatatud toetusprogrammide raames;

| G. | arvestades, et on vaja luua loogiline raamistik sekkumiseks, et protokollide hindamist paremini suunata ja standardida; arvestades, et seda tuleks teha eelkõige valdkondliku toetuse osas; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et on vaja luua loogiline raamistik sekkumiseks, et protokollide hindamist paremini suunata ja standardida; arvestades, et seda tuleks teha eelkõige valdkondliku toetuse osas;

| 1. | peab seda Euroopa Liidu ja Cabo Verde Vabariigi vahelist uut kalandusalast protokolli, mis võeti vastu uue kalanduspoliitika jätkusuutlikkuse meetmete kohaselt, nii keskkonna kui ka sotsiaalmajanduslikust seisukohast tervitatavaks; |
| --- | --- |

1.

peab seda Euroopa Liidu ja Cabo Verde Vabariigi vahelist uut kalandusalast protokolli, mis võeti vastu uue kalanduspoliitika jätkusuutlikkuse meetmete kohaselt, nii keskkonna kui ka sotsiaalmajanduslikust seisukohast tervitatavaks;

| 2. | palub komisjonil edastada Euroopa Parlamendile kalandusalase partnerluslepingu artiklis 9 ette nähtud ühiskomitee koosolekute protokollid ja järeldused, samuti uue protokolli artiklis 3 osutatud mitmeaastane valdkondlik programm; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil edastada Euroopa Parlamendile kalandusalase partnerluslepingu artiklis 9 ette nähtud ühiskomitee koosolekute protokollid ja järeldused, samuti uue protokolli artiklis 3 osutatud mitmeaastane valdkondlik programm;

| 3. | palub, et komisjon esitaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule protokolli kohaldamise viimase aasta jooksul ja enne selle uuendamise läbirääkimiste alustamist täieliku aruande protokolli rakendamise kohta; |
| --- | --- |

3.

palub, et komisjon esitaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule protokolli kohaldamise viimase aasta jooksul ja enne selle uuendamise läbirääkimiste alustamist täieliku aruande protokolli rakendamise kohta;

| 4. | rõhutab oma muret hailiikide püügi märkimisväärse kasvu pärast eelmise protokolli kehtimise viimastel aastatel; palub komisjonil teavitada Euroopa Parlamenti meetmetest, mida ühiskomitee võtab protokolli lisa artikli 4 lõike 6 kohaselt tehtava kriitilise teadusuuringu tulemuste põhjal, et tagada, et nimetatud kalavarusid kasutatakse jätkusuutlikult ja vastutustundlikult; rõhutab, et parlamenti tuleks teavitada ka haivarude kohta saadavatest andmetest; |
| --- | --- |

4.

rõhutab oma muret hailiikide püügi märkimisväärse kasvu pärast eelmise protokolli kehtimise viimastel aastatel; palub komisjonil teavitada Euroopa Parlamenti meetmetest, mida ühiskomitee võtab protokolli lisa artikli 4 lõike 6 kohaselt tehtava kriitilise teadusuuringu tulemuste põhjal, et tagada, et nimetatud kalavarusid kasutatakse jätkusuutlikult ja vastutustundlikult; rõhutab, et parlamenti tuleks teavitada ka haivarude kohta saadavatest andmetest;

| 5. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles oma vastavate volituste piires Euroopa Parlamenti viivitamata ja ammendavalt teavitama protokolli ja selle uuendamisega seotud menetluste kõigil etappidel vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõikele 2 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikele 10; |
| --- | --- |

5.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles oma vastavate volituste piires Euroopa Parlamenti viivitamata ja ammendavalt teavitama protokolli ja selle uuendamisega seotud menetluste kõigil etappidel vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõikele 2 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikele 10;

| 6. | palub, et komisjon hindaks, kas käesoleva protokolli sätete alusel tegutsevad laevad on asjakohastest teavitamisnõuetest kinni pidanud; |
| --- | --- |

6.

palub, et komisjon hindaks, kas käesoleva protokolli sätete alusel tegutsevad laevad on asjakohastest teavitamisnõuetest kinni pidanud;

| 7. | palub komisjonil teavitada Euroopa Parlamenti igal aastal Cabo Verde teistest rahvusvahelistest lepingutest, et parlament saaks jälgida kogu piirkonnas toimuvat kalapüügitegevust, ka sellist, mis võib olla vastuolus Euroopa kalanduspoliitikaga, näiteks haipüüki uimede saamiseks; |
| --- | --- |

7.

palub komisjonil teavitada Euroopa Parlamenti igal aastal Cabo Verde teistest rahvusvahelistest lepingutest, et parlament saaks jälgida kogu piirkonnas toimuvat kalapüügitegevust, ka sellist, mis võib olla vastuolus Euroopa kalanduspoliitikaga, näiteks haipüüki uimede saamiseks;

| 8. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Cabo Verde Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

8.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Cabo Verde Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  ELT L 369, 24.12.2014, lk 1.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0300.

---

| 22.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 316/120 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 316/120

---

P8_TA(2015)0304

Protokoll, millega muudetakse Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamist käsitlevat Marrakechi lepingut (kaubanduse lihtsustamise leping) (resolutsioon)

Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta muu kui seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamist käsitleva Marrakechi lepingu muutmise protokolli Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (06040/2015 – C8-0077/2015 – 2015/0029(NLE) – 2015/2067(INI))

(2017/C 316/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (06040/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (06040/2015),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõikele 4 ning artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0077/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõikele 4 ning artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0077/2015),

| — | võttes arvesse oma 21. novembri 2013. aasta resolutsiooni Doha arengukava olukorra ja Maailma Kaubandusorganisatsiooni üheksanda ministrite konverentsi ettevalmistuste kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. novembri 2013. aasta resolutsiooni Doha arengukava olukorra ja Maailma Kaubandusorganisatsiooni üheksanda ministrite konverentsi ettevalmistuste kohta (1),

| — | võttes arvesse AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee resolutsiooni piirkondliku integratsiooni ja tolli ajakohastamise kohta AKV riikide säästva arengu nimel koostöös ELiga (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee resolutsiooni piirkondliku integratsiooni ja tolli ajakohastamise kohta AKV riikide säästva arengu nimel koostöös ELiga (2),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Vaesuse kaotamise ja säästva arengu ülemaailmne partnerlus pärast 2015. aastat“ (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Vaesuse kaotamise ja säästva arengu ülemaailmne partnerlus pärast 2015. aastat“ (3),

| — | võttes arvesse 2013. aasta detsembris Indoneesias toimunud Maailma Kaubandusorganisatsiooni üheksanda ministrite konverentsi tulemusi ja konverentsil kaubanduse hõlbustamise suhtes saavutatud kokkulepet (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2013. aasta detsembris Indoneesias toimunud Maailma Kaubandusorganisatsiooni üheksanda ministrite konverentsi tulemusi ja konverentsil kaubanduse hõlbustamise suhtes saavutatud kokkulepet (4),

| — | võttes arvesse Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) peanõukogu 27. novembri 2014. aasta avaldust (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) peanõukogu 27. novembri 2014. aasta avaldust (5),

| — | võttes arvesse OECD 2014. aasta veebruari aruannet „WTO kaubanduse lihtsustamise leping – võimalik mõju kaubanduskuludele“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD 2014. aasta veebruari aruannet „WTO kaubanduse lihtsustamise leping – võimalik mõju kaubanduskuludele“,

| — | võttes arvesse oma 9. septembri 2015. aasta (6) seadusandlikku resolutsiooni nõukogu otsuse eelnõu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. septembri 2015. aasta (6) seadusandlikku resolutsiooni nõukogu otsuse eelnõu kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 teist lõiku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 teist lõiku,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning arengukomisjoni arvamust (A8-0238/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning arengukomisjoni arvamust (A8-0238/2015),

| A. | arvestades, et kaubanduse lihtsustamine on eelkõige riigi ametiasutuste ülesanne, kuid ei ole kahtlust, et paljudes valdkondades võib rahvusvaheline koostöö suurendada kasu ja vähendada kulusid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kaubanduse lihtsustamine on eelkõige riigi ametiasutuste ülesanne, kuid ei ole kahtlust, et paljudes valdkondades võib rahvusvaheline koostöö suurendada kasu ja vähendada kulusid;

| B. | arvestades, et kaubanduse lihtsustamise lepingu jõustumiseks peavad selle ratifitseerima kaks kolmandikku WTO liikmetest; sellega seoses nõuab, et kõik WTO liikmed teeksid kõik endast oleneva, et leping saaks jõustuda võimalikult kiiresti ja enne 2015. aasta detsembris Nairobis toimuvat WTO kümnendat ministrite konverentsi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kaubanduse lihtsustamise lepingu jõustumiseks peavad selle ratifitseerima kaks kolmandikku WTO liikmetest; sellega seoses nõuab, et kõik WTO liikmed teeksid kõik endast oleneva, et leping saaks jõustuda võimalikult kiiresti ja enne 2015. aasta detsembris Nairobis toimuvat WTO kümnendat ministrite konverentsi;

| C. | arvestades, et mõned suurtest tärkava turumajandusega riikidest, nagu Hiina, Brasiilia ja India, ei küsi tehnilist abi; arvestades, et see on tervitatav, kuna tagab, et eraldatud abi läheb nendele, kes seda kõige enam vajavad; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et mõned suurtest tärkava turumajandusega riikidest, nagu Hiina, Brasiilia ja India, ei küsi tehnilist abi; arvestades, et see on tervitatav, kuna tagab, et eraldatud abi läheb nendele, kes seda kõige enam vajavad;

| D. | arvestades, et EL teeb aktiivselt tööd oma eri poliitikavaldkondade (kaubandus, koostöö, humanitaarabi jne) vahel sidususe saavutamiseks; arvestades, et need poliitikavaldkonnad peaksid olema sektoriülesed ning neid tuleks hinnata mõju-uuringute alusel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EL teeb aktiivselt tööd oma eri poliitikavaldkondade (kaubandus, koostöö, humanitaarabi jne) vahel sidususe saavutamiseks; arvestades, et need poliitikavaldkonnad peaksid olema sektoriülesed ning neid tuleks hinnata mõju-uuringute alusel;

| E. | arvestades, et EL on võtnud kohustuse edendada vaba, ausat ja avatud kaubandust, mis on tasakaalus ja millest saavad kõik vastastikku kasu; arvestades, et WTO on nende põhimõtete jätkuva kehtimise ja taaskinnitamise loomulik raamistik; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et EL on võtnud kohustuse edendada vaba, ausat ja avatud kaubandust, mis on tasakaalus ja millest saavad kõik vastastikku kasu; arvestades, et WTO on nende põhimõtete jätkuva kehtimise ja taaskinnitamise loomulik raamistik;

| F. | arvestades, et EL ja selle liikmesriigid on maailma suurim abiandja; arvestades, et kaubanduse lihtsustamise lepingu rakendamiseks antav finantsabi on kaubandusabi algatuse alla kuuluv meede ning sel ei peaks olema mingit mõju mitmeaastase finantsraamistiku osale ametlikust arenguabist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et EL ja selle liikmesriigid on maailma suurim abiandja; arvestades, et kaubanduse lihtsustamise lepingu rakendamiseks antav finantsabi on kaubandusabi algatuse alla kuuluv meede ning sel ei peaks olema mingit mõju mitmeaastase finantsraamistiku osale ametlikust arenguabist;

| 1. | tunneb heameelt tulemuste üle, mis saavutati 2013. aasta detsembris toimunud WTO üheksandal ministrite konverentsil, kus 160 WTO liiget viisid lõpule kaubanduse lihtsustamise lepingut käsitlevad läbirääkimised; peab kaubanduse lihtsustamise lepingut tähtsaks verstapostiks, kuna tegemist on esimese mitmepoolse lepinguga alates WTO asutamisest 1995. aastal ja see on tegevuskava tolli ajakohastamiseks 161 WTO liikme seas; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt tulemuste üle, mis saavutati 2013. aasta detsembris toimunud WTO üheksandal ministrite konverentsil, kus 160 WTO liiget viisid lõpule kaubanduse lihtsustamise lepingut käsitlevad läbirääkimised; peab kaubanduse lihtsustamise lepingut tähtsaks verstapostiks, kuna tegemist on esimese mitmepoolse lepinguga alates WTO asutamisest 1995. aastal ja see on tegevuskava tolli ajakohastamiseks 161 WTO liikme seas;

| 2. | rõhutab, et EL pooldab endiselt seda, et kõik WTO liikmed rakendaksid täielikult ja usaldusväärselt Bali paketi otsuseid, mis võimaldaks pöörata tähelepanu Doha arengukava raames peetavate läbirääkimiste edukale lõpuleviimisele; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et EL pooldab endiselt seda, et kõik WTO liikmed rakendaksid täielikult ja usaldusväärselt Bali paketi otsuseid, mis võimaldaks pöörata tähelepanu Doha arengukava raames peetavate läbirääkimiste edukale lõpuleviimisele;

| 3. | tunnistab kasu, mida kõnealuse lepingu rakendamine annab arenguriikidele, pidades silmas panust, mille leping annab eelkõige VKEde jaoks ettevõtjasõbralikuma keskkonna loomisesse; rõhutab, et leping peaks täieliku rakendamise korral vähendama turule sisenemise tingimustega seotud ebakindlust ja kaubanduskulusid vahemikus 12,5 % kuni 17,5 % (hinnangute, näiteks OECD hinnangu kohaselt), võimaldades seeläbi tarbijatel saada juurdepääs suuremale ja odavamale tootevalikule ning ettevõtetel pääseda uutele turgudele ja parandada oma konkurentsivõimet bürokraatia ning seotud kulude vähendamise teel; |
| --- | --- |

3.

tunnistab kasu, mida kõnealuse lepingu rakendamine annab arenguriikidele, pidades silmas panust, mille leping annab eelkõige VKEde jaoks ettevõtjasõbralikuma keskkonna loomisesse; rõhutab, et leping peaks täieliku rakendamise korral vähendama turule sisenemise tingimustega seotud ebakindlust ja kaubanduskulusid vahemikus 12,5 % kuni 17,5 % (hinnangute, näiteks OECD hinnangu kohaselt), võimaldades seeläbi tarbijatel saada juurdepääs suuremale ja odavamale tootevalikule ning ettevõtetel pääseda uutele turgudele ja parandada oma konkurentsivõimet bürokraatia ning seotud kulude vähendamise teel;

| 4. | rõhutab, et lepingu rakendamine eelkõige arenguriikides toob kaasa kaubandusega seotud menetluste standardimise ja lihtsustamise; juhib tähelepanu sellele, et lepinguga saab luua uusi võimalusi innovatiivsete tehnoloogiate ja elektrooniliste süsteemide, sealhulgas elektrooniliste maksesüsteemide, riiklike kaubandusportaalide ja ühtsete kontaktpunktide kasutuse laiendamiseks; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et lepingu rakendamine eelkõige arenguriikides toob kaasa kaubandusega seotud menetluste standardimise ja lihtsustamise; juhib tähelepanu sellele, et lepinguga saab luua uusi võimalusi innovatiivsete tehnoloogiate ja elektrooniliste süsteemide, sealhulgas elektrooniliste maksesüsteemide, riiklike kaubandusportaalide ja ühtsete kontaktpunktide kasutuse laiendamiseks;

| 5. | nõuab tungivalt, et kõik WTO liikmed püüaksid viivitamata leida lahenduse Bali paketi kõigi aspektide rakendamiseks, sealhulgas kaubandust moonutavate toetuste vähendamiseks, et Doha arengukava saaks lõpule viia WTO kümnendaks ministrite konverentsiks; |
| --- | --- |

5.

nõuab tungivalt, et kõik WTO liikmed püüaksid viivitamata leida lahenduse Bali paketi kõigi aspektide rakendamiseks, sealhulgas kaubandust moonutavate toetuste vähendamiseks, et Doha arengukava saaks lõpule viia WTO kümnendaks ministrite konverentsiks;

| 6. | rõhutab kõnealuse lepingu tähtsust arenguperspektiivist, võttes arvesse, et kohaldatakse eri- ja erinevat kohtlemist, kusjuures arenguriigid ja vähim arenenud riigid saavad otsustada, millal erinevaid sätteid rakendatakse ja milliste puhul vajatakse tehnilist abi; |
| --- | --- |

6.

rõhutab kõnealuse lepingu tähtsust arenguperspektiivist, võttes arvesse, et kohaldatakse eri- ja erinevat kohtlemist, kusjuures arenguriigid ja vähim arenenud riigid saavad otsustada, millal erinevaid sätteid rakendatakse ja milliste puhul vajatakse tehnilist abi;

| 7. | rõhutab, et lepingu rakendamise määr ja ajakava määravad kindlaks sellest saadava kasu; on veendunud, et lepingu täielik ja usaldusväärne rakendamine viisil, mis kajastab arenguriikide prioriteete ja muresid Doha arengukava pädevusvaldkonna raames, toob kõikidele allakirjutanutele suurimat kasu; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et lepingu rakendamise määr ja ajakava määravad kindlaks sellest saadava kasu; on veendunud, et lepingu täielik ja usaldusväärne rakendamine viisil, mis kajastab arenguriikide prioriteete ja muresid Doha arengukava pädevusvaldkonna raames, toob kõikidele allakirjutanutele suurimat kasu;

| 8. | juhib tähelepanu asjaolule, et leping sisaldab siduvaid sätteid ja mittesiduvaid suuniseid; nõuab tungivalt, et kõik WTO liikmed teeksid endast sõltuva, et rakendada nii siduvaid sätteid kui ka suuniseid, et vähendada kaubanduskulusid võimalikult suures ulatuses; |
| --- | --- |

8.

juhib tähelepanu asjaolule, et leping sisaldab siduvaid sätteid ja mittesiduvaid suuniseid; nõuab tungivalt, et kõik WTO liikmed teeksid endast sõltuva, et rakendada nii siduvaid sätteid kui ka suuniseid, et vähendada kaubanduskulusid võimalikult suures ulatuses;

| 9. | rõhutab, et mitu lepingu nõuet, eeskätt läbipaistvus ning tollimaksude automatiseeritud kirjendamine ja maksmine, võivad olla võimsad vahendid piiril esineva korruptsiooni vastu võitlemiseks; nõuab paremat tolliasutuste vahelist koostööd ning rõhutab, et suurem läbipaistvus toob kaasa kõrgema turvalisuse taseme ning on tugevaks stiimuliks kaubanduse intensiivistamiseks, aidates lisaks tagada tõhusama tollikontrolli; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et mitu lepingu nõuet, eeskätt läbipaistvus ning tollimaksude automatiseeritud kirjendamine ja maksmine, võivad olla võimsad vahendid piiril esineva korruptsiooni vastu võitlemiseks; nõuab paremat tolliasutuste vahelist koostööd ning rõhutab, et suurem läbipaistvus toob kaasa kõrgema turvalisuse taseme ning on tugevaks stiimuliks kaubanduse intensiivistamiseks, aidates lisaks tagada tõhusama tollikontrolli;

| 10. | toetab täielikult ELi algatust eraldada viie aasta jooksul 400 miljonit eurot, et toetada kaubanduse lihtsustamise reforme ja selliseid projekte nagu arenguriikide ja vähim arenenud riikide tollisüsteemide parandamine; tuletab meelde, et kõnealune rahastamine, mida jagatakse peamiselt piirkondlike sihtprogrammide piirkondliku majandusintegratsiooni eraldiste kaudu, on osa palju laiemast ELi kaubandusabi algatusest (mille raames anti 2013. aastal 3,5 miljardi euro eest ELi toetusi), ning nõuab, et selle kohta edastataks Euroopa Parlamendile ja liikmesriikidele korrapäraselt teavet; |
| --- | --- |

10.

toetab täielikult ELi algatust eraldada viie aasta jooksul 400 miljonit eurot, et toetada kaubanduse lihtsustamise reforme ja selliseid projekte nagu arenguriikide ja vähim arenenud riikide tollisüsteemide parandamine; tuletab meelde, et kõnealune rahastamine, mida jagatakse peamiselt piirkondlike sihtprogrammide piirkondliku majandusintegratsiooni eraldiste kaudu, on osa palju laiemast ELi kaubandusabi algatusest (mille raames anti 2013. aastal 3,5 miljardi euro eest ELi toetusi), ning nõuab, et selle kohta edastataks Euroopa Parlamendile ja liikmesriikidele korrapäraselt teavet;

| 11. | rõhutab siiski, et neid rahalisi vahendeid tuleks väga hästi kooskõlastada teistelt rahvusvahelistelt abiandjatelt, nagu ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverents, WTO ja Maailmapank, saadavate rahaliste vahenditega; rõhutab, et tuleks vältida nii kattuvust kui ka liigset bürokraatiat taotlevate riikide jaoks, kuna see võib abiotsijad eemale peletada; |
| --- | --- |

11.

rõhutab siiski, et neid rahalisi vahendeid tuleks väga hästi kooskõlastada teistelt rahvusvahelistelt abiandjatelt, nagu ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverents, WTO ja Maailmapank, saadavate rahaliste vahenditega; rõhutab, et tuleks vältida nii kattuvust kui ka liigset bürokraatiat taotlevate riikide jaoks, kuna see võib abiotsijad eemale peletada;

| 12. | nõuab samuti tihedat koostööd erialaorganisatsioonidega, näiteks Maailma Tolliorganisatsiooniga, kes saab anda väärtuslikke praktilisi ja tehnilisi teadmisi iga juhtumi kohta, soodustades seeläbi oma pädevusvaldkonna ulatuses arengut ja suutlikkuse suurendamist; rõhutab, et eelkõige vähim arenenud riigid saavad täielikult ära kasutada kaubanduse lihtsustamise lepingu loodavaid võimalusi; |
| --- | --- |

12.

nõuab samuti tihedat koostööd erialaorganisatsioonidega, näiteks Maailma Tolliorganisatsiooniga, kes saab anda väärtuslikke praktilisi ja tehnilisi teadmisi iga juhtumi kohta, soodustades seeläbi oma pädevusvaldkonna ulatuses arengut ja suutlikkuse suurendamist; rõhutab, et eelkõige vähim arenenud riigid saavad täielikult ära kasutada kaubanduse lihtsustamise lepingu loodavaid võimalusi;

| 13. | rõhutab olulist rolli, mida saavad täita ELi delegatsioonid kogu maailmas, kes saavad töötada arenguriikide ja vähim arenenud riikidega kohapeal, ning nõuab kõnealuste delegatsioonide võimalikult laialdast kaasamist tehnilise abi andmisse; |
| --- | --- |

13.

rõhutab olulist rolli, mida saavad täita ELi delegatsioonid kogu maailmas, kes saavad töötada arenguriikide ja vähim arenenud riikidega kohapeal, ning nõuab kõnealuste delegatsioonide võimalikult laialdast kaasamist tehnilise abi andmisse;

| 14. | palub komisjonil teha kõik mis võimalik, et toetada arenguriike ja vähim arenenud riike nende kohustuste rakendamisel, võttes arvesse vajadust täita lepingus sätestatud kohustusi paindlikult; rõhutab, et suutlikkuse suurendamiseks ette nähtud rahalised vahendid peaksid lähtuma abi saajast ja põhinema nõuetekohastel vajaduste hindamistel; |
| --- | --- |

14.

palub komisjonil teha kõik mis võimalik, et toetada arenguriike ja vähim arenenud riike nende kohustuste rakendamisel, võttes arvesse vajadust täita lepingus sätestatud kohustusi paindlikult; rõhutab, et suutlikkuse suurendamiseks ette nähtud rahalised vahendid peaksid lähtuma abi saajast ja põhinema nõuetekohastel vajaduste hindamistel;

| 15. | soovitab rahvusvahelistel organisatsoonidel ning arenguriikide ja vähim arenenud riikide partneritel teha tihedalt koostööd C-kategooria sätete rakendamisel, et rakendada neid võimalikult lühikese aja jooksul; |
| --- | --- |

15.

soovitab rahvusvahelistel organisatsoonidel ning arenguriikide ja vähim arenenud riikide partneritel teha tihedalt koostööd C-kategooria sätete rakendamisel, et rakendada neid võimalikult lühikese aja jooksul;

| 16. | tunnistab, et arenenud riikide ja arenguriikide piirimenetluste vahel on endiselt suur lõhe, ning kehv infrastruktuur, ebatõhus tollihaldus ja liigne bürokraatia aeglustavad kaubandust; tunnistab, et kaubanduse lihtsustamise lepingul ja kaubanduse liberaliseerimise protsessil on sama eesmärk: vähendada kaubanduskulusid, et anda tõuge ekspordile ja majandustegevusele; |
| --- | --- |

16.

tunnistab, et arenenud riikide ja arenguriikide piirimenetluste vahel on endiselt suur lõhe, ning kehv infrastruktuur, ebatõhus tollihaldus ja liigne bürokraatia aeglustavad kaubandust; tunnistab, et kaubanduse lihtsustamise lepingul ja kaubanduse liberaliseerimise protsessil on sama eesmärk: vähendada kaubanduskulusid, et anda tõuge ekspordile ja majandustegevusele;

| 17. | tuletab meelde, et paljude arenguriikide jaoks on kaubanduse lihtsustamine peamine tuluallikas Doha arengukavas; väljendab heameelt arenguriikide ja vähim arenenud riikide eri- ja diferentseeritud kohtlemist käsitlevate ulatuslike sätete üle; teeb ettepaneku, et riikide suutlikkusele vastavate kohustuste võtmise ja nende kavandamise uut lähenemisviisi kasutataks võrdlusalusena tulevaste lepingute sõlmimisel; |
| --- | --- |

17.

tuletab meelde, et paljude arenguriikide jaoks on kaubanduse lihtsustamine peamine tuluallikas Doha arengukavas; väljendab heameelt arenguriikide ja vähim arenenud riikide eri- ja diferentseeritud kohtlemist käsitlevate ulatuslike sätete üle; teeb ettepaneku, et riikide suutlikkusele vastavate kohustuste võtmise ja nende kavandamise uut lähenemisviisi kasutataks võrdlusalusena tulevaste lepingute sõlmimisel;

| 18. | tunnistab, et erasektori asjatundlikkusel võib olla keskne roll kaubanduse lihtsustamise meetmete edendamisel ning lepingu rakendamiseks abi ja toetuse pakkumisel arenguriikides; võtab teadmiseks Ameerika Ühendriikide rahvusvahelise arengu ameti (USAID) kavandatud algatuse luua selleks avaliku sektori ja erasektori liit; palub komisjonil ergutada erasektori kaasamist ja uurida partnerlusvõimalusi Euroopa tööstusharudega lepingu rakendamise toetamiseks; |
| --- | --- |

18.

tunnistab, et erasektori asjatundlikkusel võib olla keskne roll kaubanduse lihtsustamise meetmete edendamisel ning lepingu rakendamiseks abi ja toetuse pakkumisel arenguriikides; võtab teadmiseks Ameerika Ühendriikide rahvusvahelise arengu ameti (USAID) kavandatud algatuse luua selleks avaliku sektori ja erasektori liit; palub komisjonil ergutada erasektori kaasamist ja uurida partnerlusvõimalusi Euroopa tööstusharudega lepingu rakendamise toetamiseks;

| 19. | tunnistab, et kaubanduse lihtsustamise reformide elluviimisel on arengu seisukohast laiem kasu; võtab sellega seoses teadmiseks tähtsa rolli, mida toll saab täita katastroofiabiks mõeldud kaupade saadetiste kiire liikumise lihtsustamisel; rõhutab, et erakorraline humanitaarabi peaks saama kasu lihtsustatud tollivormistusest, et kiirendada abi kohaletoimetamist, ning tuleks lisaks vabastada maksudest ja lõivudest; |
| --- | --- |

19.

tunnistab, et kaubanduse lihtsustamise reformide elluviimisel on arengu seisukohast laiem kasu; võtab sellega seoses teadmiseks tähtsa rolli, mida toll saab täita katastroofiabiks mõeldud kaupade saadetiste kiire liikumise lihtsustamisel; rõhutab, et erakorraline humanitaarabi peaks saama kasu lihtsustatud tollivormistusest, et kiirendada abi kohaletoimetamist, ning tuleks lisaks vabastada maksudest ja lõivudest;

| 20. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Maailma Kaubandusorganisatsioonile. |
| --- | --- |

20.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Maailma Kaubandusorganisatsioonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0511.

(2)  ELT C 345, 2.10.2014, lk 28.

(3)  Komisjoni 5. veebruari 2015. aasta teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele (COM(2015)0044).

(4)  Bali ministrite deklaratsioon (WT/MIN(13)/DEC); Bali ministrite deklaratsioon kaubanduse lihtsustamise lepingu kohta (WT/MIN(13)/36 või WT/L/911, 11. detsember 2013). https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/mc9_e/balipackage_e.htm

(5)  Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamist käsitleva Marrakechi lepingu muutmise protokoll WT/L/940, 28. november 2014.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0303.

---

| 22.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 316/124 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 316/124

---

P8_TA(2015)0307

ELi poliitika linnamõõde

Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta resolutsioon ELi poliitika linnamõõtme kohta (2014/2213(INI))

(2017/C 316/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle XVIII jaotist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle XVIII jaotist,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1301/2013, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1301/2013, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1299/2013 erisätete kohta, mis käsitlevad Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgil (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1299/2013 erisätete kohta, mis käsitlevad Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgil (3),

| — | võttes arvesse oma 23. juuni 2011. aasta resolutsiooni Euroopa linnade arengukava ja selle tuleviku kohta ühtekuuluvuspoliitikas (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. juuni 2011. aasta resolutsiooni Euroopa linnade arengukava ja selle tuleviku kohta ühtekuuluvuspoliitikas (4),

| — | võttes arvesse oma 21. veebruari 2008. aasta resolutsiooni territoriaalse tegevuskava ja Leipzigi harta järelmeetmete kohta – Euroopa ruumilise arengu ja territoriaalse ühtekuuluvuse tegevusprogramm (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. veebruari 2008. aasta resolutsiooni territoriaalse tegevuskava ja Leipzigi harta järelmeetmete kohta – Euroopa ruumilise arengu ja territoriaalse ühtekuuluvuse tegevusprogramm (5),

| — | võttes arvesse komisjoni 18. juuli 2014. aasta teatist „ELi poliitika linnamõõde – ELi linnade tegevuskava põhijooned“ (COM(2014)0490), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. juuli 2014. aasta teatist „ELi poliitika linnamõõde – ELi linnade tegevuskava põhijooned“ (COM(2014)0490),

| — | võttes arvesse komisjoni 18. juuni 2014. aasta teatist „Õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programm (REFIT): hetkeseis ja tulevikuväljavaated (COM(2014)0368), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. juuni 2014. aasta teatist „Õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programm (REFIT): hetkeseis ja tulevikuväljavaated (COM(2014)0368),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. juuli 2012. aasta teatist „Arukad linnad ja kogukonnad – Euroopa innovatsioonipartnerlus“ (C(2012)4701), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. juuli 2012. aasta teatist „Arukad linnad ja kogukonnad – Euroopa innovatsioonipartnerlus“ (C(2012)4701),

| — | võttes arvesse komisjoni 28. oktoobri 1998. aasta teatist „Sustainable Urban Development in the European Union: A Framework for Action“ („Jätkusuutlik linnaareng Euroopa Liidus: tegevusraamistik“) (COM(1998)0605), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. oktoobri 1998. aasta teatist „Sustainable Urban Development in the European Union: A Framework for Action“ („Jätkusuutlik linnaareng Euroopa Liidus: tegevusraamistik“) (COM(1998)0605),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. mai 1997. aasta teatist „Towards an urban agenda in the European Union“ („Euroopa Liidu linnade tegevuskava suunas“) (COM(1997)0197), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. mai 1997. aasta teatist „Towards an urban agenda in the European Union“ („Euroopa Liidu linnade tegevuskava suunas“) (COM(1997)0197),

| — | võttes arvesse komisjoni kuuendat aruannet majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse kohta „Investeerimine majanduskasvu ja tööhõivesse. Arengu ja hea juhtimistava soodustamine ELi piirkondades ja linnades“, juuli 2014, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni kuuendat aruannet majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse kohta „Investeerimine majanduskasvu ja tööhõivesse. Arengu ja hea juhtimistava soodustamine ELi piirkondades ja linnades“, juuli 2014,

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet „Cities of tomorrow: Investing in Europe“ („Homsed linnad: investeerimine Euroopasse“), Brüssel, 17.–18. veebruar 2014, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet „Cities of tomorrow: Investing in Europe“ („Homsed linnad: investeerimine Euroopasse“), Brüssel, 17.–18. veebruar 2014,

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet „Digital Futures – a journey into 2050 visions and policy challenges, cities, villages and communities“ („Digitaalne tulevik – reis 2050. aasta visioonidesse ja poliitika väljakutsetesse, linnadesse, küladesse ja kogukondadesse“), 2014, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet „Digital Futures – a journey into 2050 visions and policy challenges, cities, villages and communities“ („Digitaalne tulevik – reis 2050. aasta visioonidesse ja poliitika väljakutsetesse, linnadesse, küladesse ja kogukondadesse“), 2014,

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet „Cities of tomorrow: Challenges, visions, way forward“ („Homsed linnad: probleemid, nägemused ja edasised sammud“), Brüssel, oktoober 2011, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet „Cities of tomorrow: Challenges, visions, way forward“ („Homsed linnad: probleemid, nägemused ja edasised sammud“), Brüssel, oktoober 2011,

| — | võttes arvesse ministrite deklaratsiooni ELi linnade tegevuskava teemal, mis võeti vastu territoriaalse ühtekuuluvuse ja linnaküsimuste eest vastutavate ministrite mitteametlikul kohtumisel 10. juunil 2015 Riias, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ministrite deklaratsiooni ELi linnade tegevuskava teemal, mis võeti vastu territoriaalse ühtekuuluvuse ja linnaküsimuste eest vastutavate ministrite mitteametlikul kohtumisel 10. juunil 2015 Riias,

| — | võttes arvesse nõukogu poolt 19. novembril 2014. aastal Brüsselis vastu võetud järeldusi majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse kuuenda aruande kohta: investeerimine majanduskasvu ja tööhõivesse, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu poolt 19. novembril 2014. aastal Brüsselis vastu võetud järeldusi majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse kuuenda aruande kohta: investeerimine majanduskasvu ja tööhõivesse,

| — | võttes arvesse 24.–25. aprillil 2014 Ateenas toimunud ühtekuuluvuspoliitika eest vastutavate ministrite mitteametlikul kohtumisel vastu võetud eesistujariigi järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 24.–25. aprillil 2014 Ateenas toimunud ühtekuuluvuspoliitika eest vastutavate ministrite mitteametlikul kohtumisel vastu võetud eesistujariigi järeldusi,

| — | võttes arvesse eesistujariigi Poola järeldusi ELi poliitika ja tulevase ühtekuuluvuspoliitika territoriaalse mõõtme kohta, mis võeti vastu ELi ühtekuuluvuspoliitika, territoriaalse ja linnaarengu eest vastutavate ministrite mitteametlikul kohtumisel 24.–25. novembril 2011 Poznanis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eesistujariigi Poola järeldusi ELi poliitika ja tulevase ühtekuuluvuspoliitika territoriaalse mõõtme kohta, mis võeti vastu ELi ühtekuuluvuspoliitika, territoriaalse ja linnaarengu eest vastutavate ministrite mitteametlikul kohtumisel 24.–25. novembril 2011 Poznanis,

| — | võttes arvesse ELi 2020. aasta territoriaalset tegevuskava, mis lepiti kokku ruumiplaneerimise ja territoriaalse arengu eest vastutavate ministrite mitteametlikul kohtumisel 19. mail 2011 Gödöllős, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi 2020. aasta territoriaalset tegevuskava, mis lepiti kokku ruumiplaneerimise ja territoriaalse arengu eest vastutavate ministrite mitteametlikul kohtumisel 19. mail 2011 Gödöllős,

| — | võttes arvesse Toledo deklaratsiooni, mis võeti vastu linnaarengu eest vastutavate ministrite mitteametlikul kohtumisel Toledos 22. juunil 2010, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Toledo deklaratsiooni, mis võeti vastu linnaarengu eest vastutavate ministrite mitteametlikul kohtumisel Toledos 22. juunil 2010,

| — | võttes arvesse jätkusuutlike Euroopa linnade Leipzigi hartat, mis võeti vastu linnaarengu eest vastutavate ministrite mitteametlikul kohtumisel 24.–25. mail 2007 Leipzigis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse jätkusuutlike Euroopa linnade Leipzigi hartat, mis võeti vastu linnaarengu eest vastutavate ministrite mitteametlikul kohtumisel 24.–25. mail 2007 Leipzigis,

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 25. juuni 2014. aasta arvamust „Euroopa Liidu linnade integreeritud tegevuskava suunas“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 25. juuni 2014. aasta arvamust „Euroopa Liidu linnade integreeritud tegevuskava suunas“,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (EMSK) 23. aprilli 2015. aasta arvamust komisjoni teatise „ELi poliitika linnamõõde – ELi linnade tegevuskava põhijooned“ (COM(2014)0490) kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (EMSK) 23. aprilli 2015. aasta arvamust komisjoni teatise „ELi poliitika linnamõõde – ELi linnade tegevuskava põhijooned“ (COM(2014)0490) kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A8-0218/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A8-0218/2015),

| A. | arvestades, et 2014. aastal elab pool maailma (6) ja 72 % Euroopa rahvastikust linnapiirkondades, ja et 2050. aastaks elab linnapiirkondades (7) ligi 80 % kogu maailma rahvastikust (8); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2014. aastal elab pool maailma (6) ja 72 % Euroopa rahvastikust linnapiirkondades, ja et 2050. aastaks elab linnapiirkondades (7) ligi 80 % kogu maailma rahvastikust (8);

| B. | arvestades, et nn funktsionaalsed linnapiirkonnad hõlmavad ELis ainulaadseid mitmekeskuselisi struktuure, mis on moodustunud suurte, keskmise suurusega ja väikeste asulate ja linnade ümber ja nende ümbruses, ületades nii traditsioonilisi halduspiire ja hõlmates mitmesuguseid territooriume, mis on majanduslike, sotsiaalsete, keskkonnaalaste ja demograafiliste väljakutsete kaudu omavahel seotud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et nn funktsionaalsed linnapiirkonnad hõlmavad ELis ainulaadseid mitmekeskuselisi struktuure, mis on moodustunud suurte, keskmise suurusega ja väikeste asulate ja linnade ümber ja nende ümbruses, ületades nii traditsioonilisi halduspiire ja hõlmates mitmesuguseid territooriume, mis on majanduslike, sotsiaalsete, keskkonnaalaste ja demograafiliste väljakutsete kaudu omavahel seotud;

| C. | arvestades, et linnad, asulad ja niisugused funktsionaalsed linnapiirkonnad nagu suurlinnapiirkonnad on osalusdemokraatia oluline osa ning lisaks on need ka tähtsad majanduse alustalad ja töökohtade loomise hoovad ELis, võttes arvesse, et innovatsiooni ja uut liiki majandustegevuse juured on sageli linnades; arvestades, et seetõttu on need ELi jaoks suhetes muu maailmaga oluline väärtus, kuid samuti otsustava tähtsusega kohad, kus on vaja toime tulla majanduskasvu ja tööhõive takistustega ning sotsiaalse tõrjutusega (nt kehvasti koolitatud noored tööturul), puuduliku juurdepääsu ja keskkonnaseisundi halvenemisega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et linnad, asulad ja niisugused funktsionaalsed linnapiirkonnad nagu suurlinnapiirkonnad on osalusdemokraatia oluline osa ning lisaks on need ka tähtsad majanduse alustalad ja töökohtade loomise hoovad ELis, võttes arvesse, et innovatsiooni ja uut liiki majandustegevuse juured on sageli linnades; arvestades, et seetõttu on need ELi jaoks suhetes muu maailmaga oluline väärtus, kuid samuti otsustava tähtsusega kohad, kus on vaja toime tulla majanduskasvu ja tööhõive takistustega ning sotsiaalse tõrjutusega (nt kehvasti koolitatud noored tööturul), puuduliku juurdepääsu ja keskkonnaseisundi halvenemisega;

| D. | arvestades, et linnade, asulate, funktsionaalsete linnapiirkondade ja piirkondade osa ELi energiatarbimises ja kasvuhoonegaaside heites on kõige suurem; arvestades, et neil on põhiroll suurema energiatõhususe ja -sõltumatuse saavutamisel ning uute algatuste väljatöötamisel (nt majandustegevuse uued vormid), mis soodustaksid linnaliikuvust ning konkurentsivõimelisi ja keskkonnahoidlikke transpordisüsteeme, edendades seega majanduskasvu, tööhõivet, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, tervishoidu ja ohutust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et linnade, asulate, funktsionaalsete linnapiirkondade ja piirkondade osa ELi energiatarbimises ja kasvuhoonegaaside heites on kõige suurem; arvestades, et neil on põhiroll suurema energiatõhususe ja -sõltumatuse saavutamisel ning uute algatuste väljatöötamisel (nt majandustegevuse uued vormid), mis soodustaksid linnaliikuvust ning konkurentsivõimelisi ja keskkonnahoidlikke transpordisüsteeme, edendades seega majanduskasvu, tööhõivet, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, tervishoidu ja ohutust;

| E. | arvestades, et mõningate linnade rahvastik vananeb ja väheneb ning neis seistakse silmitsi probleemidega, mis on seotud pakutavate rajatiste mõõtmete ja avalike teenuste ulatusega, mõningate linnade rahvastik aga kasvab, mis suurendab survet olemasolevatele rajatistele ja avalikele teenustele (nt haridusele) ning teravdab teisi probleeme, näiteks (noorte) töötus, sotsiaalne tõrjutus, liiklusummikud, valglinnastumine ja saaste, mis suurendab oluliselt sõiduks kuluvat aega ning vähendab paljude eurooplaste elukvaliteeti; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et mõningate linnade rahvastik vananeb ja väheneb ning neis seistakse silmitsi probleemidega, mis on seotud pakutavate rajatiste mõõtmete ja avalike teenuste ulatusega, mõningate linnade rahvastik aga kasvab, mis suurendab survet olemasolevatele rajatistele ja avalikele teenustele (nt haridusele) ning teravdab teisi probleeme, näiteks (noorte) töötus, sotsiaalne tõrjutus, liiklusummikud, valglinnastumine ja saaste, mis suurendab oluliselt sõiduks kuluvat aega ning vähendab paljude eurooplaste elukvaliteeti;

| F. | arvestades, et mõningaid majanduse ja ühiskonna arengu, kliimamuutuste, transpordi ja demograafiliste muutustega seotud peamisi väljakutseid, millega linnad silmitsi seisavad, saab lahendada vaid linnade ja neid ümbritsevate alade partnerluste abil; arvestades, et viimastel aastatel eelkõige transpordi ja kommunikatsiooni valdkondade arengu tõttu laienenud omavahel seotud piirkonnad tekitavad vajadust ühenduvust edendavate vahendite väljatöötamise järele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et mõningaid majanduse ja ühiskonna arengu, kliimamuutuste, transpordi ja demograafiliste muutustega seotud peamisi väljakutseid, millega linnad silmitsi seisavad, saab lahendada vaid linnade ja neid ümbritsevate alade partnerluste abil; arvestades, et viimastel aastatel eelkõige transpordi ja kommunikatsiooni valdkondade arengu tõttu laienenud omavahel seotud piirkonnad tekitavad vajadust ühenduvust edendavate vahendite väljatöötamise järele;

| G. | arvestades, et Euroopa poliitilised algatused mõjutavad otseselt või kaudselt linnade ja linnapoliitika jätkusuutlikku arengut; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa poliitilised algatused mõjutavad otseselt või kaudselt linnade ja linnapoliitika jätkusuutlikku arengut;

| H. | arvestades, et umbes 70 % Euroopa poliitikast ja õigusaktidest rakendatakse kohalikul ja piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et umbes 70 % Euroopa poliitikast ja õigusaktidest rakendatakse kohalikul ja piirkondlikul tasandil;

| I. | arvestades, et ELi tasandil tuleks tagada suurem sidusus erinevate ELi poliitikaalgatuste ja toetusprogrammide vahel, kasutades täielikult ära ühist strateegilist raamistikku (ühissätete määruse (EL) nr 1303/2013 II jaotis, I peatükk, artikkel 10) ning paremat poliitilist koordineerimist huvirühmade ja valitsuste tasandite seas ja vahel, sest ELi poliitika valdkonnapõhine lähenemisviis võib kaasa tuua sellise poliitika ja õigusaktid, mis ei soodusta funktsionaalseid linnapiirkondi; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ELi tasandil tuleks tagada suurem sidusus erinevate ELi poliitikaalgatuste ja toetusprogrammide vahel, kasutades täielikult ära ühist strateegilist raamistikku (ühissätete määruse (EL) nr 1303/2013 II jaotis, I peatükk, artikkel 10) ning paremat poliitilist koordineerimist huvirühmade ja valitsuste tasandite seas ja vahel, sest ELi poliitika valdkonnapõhine lähenemisviis võib kaasa tuua sellise poliitika ja õigusaktid, mis ei soodusta funktsionaalseid linnapiirkondi;

| J. | arvestades, et ehkki komisjon avaldas 1997. aastal teatise „Euroopa Liidu linnade tegevuskava suunas“ (9), on Euroopa linnade roll ELi poliitika kujundamises endiselt arutuse all; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ehkki komisjon avaldas 1997. aastal teatise „Euroopa Liidu linnade tegevuskava suunas“ (9), on Euroopa linnade roll ELi poliitika kujundamises endiselt arutuse all;

| K. | arvestades, et parlament on varem toetanud komisjoni ettepanekut linnade tegevuskava koostamise kohta, mis looks Euroopa tasandil raamistiku tulevase linnapoliitika jaoks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et parlament on varem toetanud komisjoni ettepanekut linnade tegevuskava koostamise kohta, mis looks Euroopa tasandil raamistiku tulevase linnapoliitika jaoks;

| L. | arvestades, et ELi toimimise lepingus määratletud subsidiaarsuse põhimõte ning ELi, liikmesriikide ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste kooskõlastatud tegevusel põhinev mitmetasandiline valitsemine ja partnerluse põhimõte on kõigi ELi poliitikavaldkondade korrektse rakendamise olulised elemendid, ja arvestades, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ressursside ja pädevuste kasutamist tuleks asjakohaselt suurendada; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ELi toimimise lepingus määratletud subsidiaarsuse põhimõte ning ELi, liikmesriikide ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste kooskõlastatud tegevusel põhinev mitmetasandiline valitsemine ja partnerluse põhimõte on kõigi ELi poliitikavaldkondade korrektse rakendamise olulised elemendid, ja arvestades, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ressursside ja pädevuste kasutamist tuleks asjakohaselt suurendada;

| M. | arvestades, et Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERDF) määrusega (määrus (EL) nr 1301/2013) tugevdatakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide (ESIF) linnamõõdet, eraldades vähemalt 5 % selle rahalisest toetusest linnade säästva arengu integreeritud meetmetele, delegeerides linna ametiasutustele juhtimisülesanded, andes neile eeskätt rohkem vastutust vähemalt toimimise valikuga seotud ülesannete eest, luues näiteks selliseid vahendeid nagu integreeritud territoriaalsed investeeringud ja kogukonna juhitud kohalik areng, eraldades konkreetsed eelarvevahendid uuenduslike meetmete jaoks, et katsetada linnade säästva arenguga seotud uusi lahendusi, ning luues linnaarengu võrgustiku; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERDF) määrusega (määrus (EL) nr 1301/2013) tugevdatakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide (ESIF) linnamõõdet, eraldades vähemalt 5 % selle rahalisest toetusest linnade säästva arengu integreeritud meetmetele, delegeerides linna ametiasutustele juhtimisülesanded, andes neile eeskätt rohkem vastutust vähemalt toimimise valikuga seotud ülesannete eest, luues näiteks selliseid vahendeid nagu integreeritud territoriaalsed investeeringud ja kogukonna juhitud kohalik areng, eraldades konkreetsed eelarvevahendid uuenduslike meetmete jaoks, et katsetada linnade säästva arenguga seotud uusi lahendusi, ning luues linnaarengu võrgustiku;

| N. | arvestades, et ühissätete määruses (määrus (EL) nr 1303/2013) ja Euroopa tegevusjuhendis sätestatud partnerluse põhimõte kohustab liikmesriike tagama linnade ametiasutuste kaasamise ELi poliitika kujundamise protsessi juba varases staadiumis; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ühissätete määruses (määrus (EL) nr 1303/2013) ja Euroopa tegevusjuhendis sätestatud partnerluse põhimõte kohustab liikmesriike tagama linnade ametiasutuste kaasamise ELi poliitika kujundamise protsessi juba varases staadiumis;

ELi poliitikavaldkondade linnamõõde

| 1. | on seisukohal, et ELi poliitikavaldkonnad peaksid aitama ja võimaldama asulatel, linnadel ja funktsionaalsetel linnapiirkondadel saavutada oma täieliku potentsiaali majanduskasvu, tööhõive, sotsiaalse kaasatuse ja säästva arengu eestvedajatena ja seda väljendada; on seetõttu seisukohal, et need asulad, linnad ja funktsionaalsed linnapiirkonnad tuleb kogu Euroopa poliitika kujundamise tsüklisse tihemini kaasata; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et ELi poliitikavaldkonnad peaksid aitama ja võimaldama asulatel, linnadel ja funktsionaalsetel linnapiirkondadel saavutada oma täieliku potentsiaali majanduskasvu, tööhõive, sotsiaalse kaasatuse ja säästva arengu eestvedajatena ja seda väljendada; on seetõttu seisukohal, et need asulad, linnad ja funktsionaalsed linnapiirkonnad tuleb kogu Euroopa poliitika kujundamise tsüklisse tihemini kaasata;

| 2. | palub, et komisjon – ja vajaduse korral liikmesriigid – teeks ettepanekuid, kuidas võtta kasutusele varajase hoiatuse mehhanism, kohandades olemasolevaid vahendeid ning andes kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli artikliga 6 omavalitsustele võimaluse jälgida, kas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid on arvesse võetud, võimaldades omavalitsuste kaasamist poliitikakujundamise protsessidesse varakult ning hõlbustades teadmispõhiseid territoriaalse arengu strateegiaid ja tulevaste õigusaktide tulemuslikumat rakendamist; |
| --- | --- |

2.

palub, et komisjon – ja vajaduse korral liikmesriigid – teeks ettepanekuid, kuidas võtta kasutusele varajase hoiatuse mehhanism, kohandades olemasolevaid vahendeid ning andes kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli artikliga 6 omavalitsustele võimaluse jälgida, kas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid on arvesse võetud, võimaldades omavalitsuste kaasamist poliitikakujundamise protsessidesse varakult ning hõlbustades teadmispõhiseid territoriaalse arengu strateegiaid ja tulevaste õigusaktide tulemuslikumat rakendamist;

Euroopa linnade integreeritud tegevuskava suunas

| 3. | tunneb heameelt komisjoni algatuse üle töötada välja Euroopa linnade tegevuskava; toetab selle kava kui ELi linnamõõtmega poliitikameetmete sidusa raamistiku koostamist, mille eesmärk on siduda linnalahendused paremini ELi väljakutsetega, kohandada paremini valdkondlikke poliitikameetmeid ja valitsemistasandeid, suunata ELi rahastamine paremini asjakohastele linnaprobleemidele ning hinnata paremini valdkondlike poliitikameetmete territoriaalset mõju; usub, et Euroopa linnade tegevuskavaga tuleks eelkõige edendada selliste juhtimise lahenduste väljatöötamist, mis on suunatud Euroopa asulate, linnade ja funktsionaalsete linnapiirkondade säästva, majanduslikult ja sotsiaalselt kaasava arengu eesmärkide edukale saavutamisele ja probleemide lahendamisele; |
| --- | --- |

3.

tunneb heameelt komisjoni algatuse üle töötada välja Euroopa linnade tegevuskava; toetab selle kava kui ELi linnamõõtmega poliitikameetmete sidusa raamistiku koostamist, mille eesmärk on siduda linnalahendused paremini ELi väljakutsetega, kohandada paremini valdkondlikke poliitikameetmeid ja valitsemistasandeid, suunata ELi rahastamine paremini asjakohastele linnaprobleemidele ning hinnata paremini valdkondlike poliitikameetmete territoriaalset mõju; usub, et Euroopa linnade tegevuskavaga tuleks eelkõige edendada selliste juhtimise lahenduste väljatöötamist, mis on suunatud Euroopa asulate, linnade ja funktsionaalsete linnapiirkondade säästva, majanduslikult ja sotsiaalselt kaasava arengu eesmärkide edukale saavutamisele ja probleemide lahendamisele;

| 4. | möönab, et kuigi puudub linnaarengualane sõnaselge ELi pädevus, mõjutavad paljud ELi algatused linnu, asulaid ja funktsionaalseid linnapiirkondi otseselt või kaudselt; on seetõttu arvamusel, et hästi väljatöötatud ja kehtestatud riiklikud ja piirkondlikud linnapoliitikad on Euroopa linnade tegevuskava eeltingimus; on arvamusel, et see kava peaks hõlmama strateegiat, mis on suunatud Euroopa Liidu asulatele, linnadele ja funktsionaalsetele linnapiirkondadele ning mis pikas perspektiivis kujuneks ELi tasandi linnapoliitikaks; rõhutab sellega seoses, et linnade territoriaalne areng peaks tuginema tasakaalus territoriaalsele korraldusele ning mitmekeskuselisele linnastruktuurile kooskõlas ELi territoriaalse tegevuskavaga 2020; |
| --- | --- |

4.

möönab, et kuigi puudub linnaarengualane sõnaselge ELi pädevus, mõjutavad paljud ELi algatused linnu, asulaid ja funktsionaalseid linnapiirkondi otseselt või kaudselt; on seetõttu arvamusel, et hästi väljatöötatud ja kehtestatud riiklikud ja piirkondlikud linnapoliitikad on Euroopa linnade tegevuskava eeltingimus; on arvamusel, et see kava peaks hõlmama strateegiat, mis on suunatud Euroopa Liidu asulatele, linnadele ja funktsionaalsetele linnapiirkondadele ning mis pikas perspektiivis kujuneks ELi tasandi linnapoliitikaks; rõhutab sellega seoses, et linnade territoriaalne areng peaks tuginema tasakaalus territoriaalsele korraldusele ning mitmekeskuselisele linnastruktuurile kooskõlas ELi territoriaalse tegevuskavaga 2020;

| 5. | on veendunud, et Euroopa linnade tegevuskava peaks sündima komisjoni, liikmesriikide, kohalike omavalitsuste ja teiste huvirühmade koostöös ning ratsionaliseerima, koordineerima ja rakendama ELi linnamõõtmega poliitikavaldkondi praktilisemalt, integreeritumalt ja koordineeritumalt, kuid siiski paindlikult asulates, linnades ja funktsionaalsetes linnapiirkondades ning koos nendega, võttes sealjuures arvesse kohalikke territoriaalseid eripärasid ja austades iga liikmesriigi institutsioonilist ülesehitust; |
| --- | --- |

5.

on veendunud, et Euroopa linnade tegevuskava peaks sündima komisjoni, liikmesriikide, kohalike omavalitsuste ja teiste huvirühmade koostöös ning ratsionaliseerima, koordineerima ja rakendama ELi linnamõõtmega poliitikavaldkondi praktilisemalt, integreeritumalt ja koordineeritumalt, kuid siiski paindlikult asulates, linnades ja funktsionaalsetes linnapiirkondades ning koos nendega, võttes sealjuures arvesse kohalikke territoriaalseid eripärasid ja austades iga liikmesriigi institutsioonilist ülesehitust;

| 6. | usub, et Euroopa linnade tegevuskava peab olema täielikus kooskõlas ELi üldiste eesmärkide ja strateegiatega, eelkõige strateegiaga „Euroopa 2020“ ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärkidega; rõhutab, et halduspiirid muutuvad piirkondliku ja kohaliku tasandi arenguprobleemidega tegelemisel üha ebaolulisemaks; on seetõttu arvamusel, et Euroopa linnade tegevuskava peab olema kaasav ja võtma selgelt arvesse ELi territoriaalüksuste mitmekesisust ning piiriüleseid ja maa ja linna ühenduskohti, k.a teenused, mida funktsionaalsed linnapiirkonnad pakuvad neid ümbritsevale maapiirkonnale; |
| --- | --- |

6.

usub, et Euroopa linnade tegevuskava peab olema täielikus kooskõlas ELi üldiste eesmärkide ja strateegiatega, eelkõige strateegiaga „Euroopa 2020“ ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärkidega; rõhutab, et halduspiirid muutuvad piirkondliku ja kohaliku tasandi arenguprobleemidega tegelemisel üha ebaolulisemaks; on seetõttu arvamusel, et Euroopa linnade tegevuskava peab olema kaasav ja võtma selgelt arvesse ELi territoriaalüksuste mitmekesisust ning piiriüleseid ja maa ja linna ühenduskohti, k.a teenused, mida funktsionaalsed linnapiirkonnad pakuvad neid ümbritsevale maapiirkonnale;

| 7. | nõuab tungivalt, et komisjon koostaks teatise, milles kirjeldatakse tulevase Euroopa linnade tegevuskava sisu, mis põhineb nn urban acquis'l ja laiaulatuslikel konsultatsioonidel eri huvirühmadega, sealhulgas majandus- ja sotsiaalpartnerite ning kodanikuühiskonna organisatsioonidega; palub komisjonil lisada Euroopa linnade tegevuskava oma iga-aastasesse tööprogrammi; |
| --- | --- |

7.

nõuab tungivalt, et komisjon koostaks teatise, milles kirjeldatakse tulevase Euroopa linnade tegevuskava sisu, mis põhineb nn urban acquis'l ja laiaulatuslikel konsultatsioonidel eri huvirühmadega, sealhulgas majandus- ja sotsiaalpartnerite ning kodanikuühiskonna organisatsioonidega; palub komisjonil lisada Euroopa linnade tegevuskava oma iga-aastasesse tööprogrammi;

Integreeritud territoriaalse arengu arvessevõtmine ELi poliitikavaldkondade kujundamises ja õigusaktides

| 8. | kutsub komisjoni üles kohaldama linnapiirkondadele suunatud uute poliitikaalgatuste väljatöötamisel rohkem kohapõhist integreeritud territoriaalset lähenemist, et tagada kooskõla ning võimaldada asulatel, linnadel ja funktsionaalsetel linnapiirkondadel saavutada strateegia „Euroopa 2020“ eesmärgiks olev arukas, jätkusuutlik ja kaasav areng, rakendades muu hulgas integreeritud ELi lähenemisviisi arukate ja säästvate projektide toetamise suhtes Euroopa linnades, aidates edendada sotsiaalset ja majanduslikku arengut; |
| --- | --- |

8.

kutsub komisjoni üles kohaldama linnapiirkondadele suunatud uute poliitikaalgatuste väljatöötamisel rohkem kohapõhist integreeritud territoriaalset lähenemist, et tagada kooskõla ning võimaldada asulatel, linnadel ja funktsionaalsetel linnapiirkondadel saavutada strateegia „Euroopa 2020“ eesmärgiks olev arukas, jätkusuutlik ja kaasav areng, rakendades muu hulgas integreeritud ELi lähenemisviisi arukate ja säästvate projektide toetamise suhtes Euroopa linnades, aidates edendada sotsiaalset ja majanduslikku arengut;

| 9. | palub komisjonil võtta üldreeglina kasutusele linnamõõtme territoriaalse mõju hindamine, et tagada ELi kõigi asjakohaste poliitiliste algatuste praktiline teostatavus piirkondlikul ja kohalikul tasandil, võtta rohkem arvesse detsentraliseeritud valitsemistasandite panust mõjuhinnangute koostamisel ja uute poliitikasuundade kujundamisel (alt-üles-lähenemisviis) ning kindlustada, et kõik ELi asjakohased valdkonnapoliitikad käsitlevad piisaval määral väljakutseid, millega asulad, linnad ja funktsionaalsed linnapiirkonnad silmitsi seisavad; kutsub komisjoni üles keskenduma nendes territoriaalse mõju hinnangutes järgmistele teguritele: tasakaalus territoriaalne areng, territoriaalne integratsioon, juhtimise aspektid, reguleerimine, rakendamine kohalikul tasandil ning sidusus muude poliitika eesmärkidega; |
| --- | --- |

9.

palub komisjonil võtta üldreeglina kasutusele linnamõõtme territoriaalse mõju hindamine, et tagada ELi kõigi asjakohaste poliitiliste algatuste praktiline teostatavus piirkondlikul ja kohalikul tasandil, võtta rohkem arvesse detsentraliseeritud valitsemistasandite panust mõjuhinnangute koostamisel ja uute poliitikasuundade kujundamisel (alt-üles-lähenemisviis) ning kindlustada, et kõik ELi asjakohased valdkonnapoliitikad käsitlevad piisaval määral väljakutseid, millega asulad, linnad ja funktsionaalsed linnapiirkonnad silmitsi seisavad; kutsub komisjoni üles keskenduma nendes territoriaalse mõju hinnangutes järgmistele teguritele: tasakaalus territoriaalne areng, territoriaalne integratsioon, juhtimise aspektid, reguleerimine, rakendamine kohalikul tasandil ning sidusus muude poliitika eesmärkidega;

| 10. | nõuab tungivalt, et komisjon süstematiseeriks ja analüüsiks kõiki olemasolevaid andmeid ja jagatud kontseptuaalseid raamistikke (nn urban acquis) eesmärgiga vältida topelttööd ja seosetust ning koostada integreeritud jätkusuutliku linnaarengu selge määratlus ja määrata kindlaks ELi ühised, ühtsed ja läbipaistvad eesmärgid selles valdkonnas; |
| --- | --- |

10.

nõuab tungivalt, et komisjon süstematiseeriks ja analüüsiks kõiki olemasolevaid andmeid ja jagatud kontseptuaalseid raamistikke (nn urban acquis) eesmärgiga vältida topelttööd ja seosetust ning koostada integreeritud jätkusuutliku linnaarengu selge määratlus ja määrata kindlaks ELi ühised, ühtsed ja läbipaistvad eesmärgid selles valdkonnas;

| 11. | on veendunud, et linnapiirkondade täpsemaks kui pelgalt SKP näitaja põhjal hindamiseks peab kättesaadavaks tegema piisavalt andmeid; arvab seega, et Eurostat peaks andma ja koostama piisavalt üksikasjalikumaid kohalikke andmeid ja et tuleb jätkata tööd linnaauditi ning sarnaste uuringutega; kutsub samuti komisjoni üles töötama välja sellised vahendid, millega saaks mõõta linnade integreeritud tegevuskava edusamme ja mõju ELi tasandil; |
| --- | --- |

11.

on veendunud, et linnapiirkondade täpsemaks kui pelgalt SKP näitaja põhjal hindamiseks peab kättesaadavaks tegema piisavalt andmeid; arvab seega, et Eurostat peaks andma ja koostama piisavalt üksikasjalikumaid kohalikke andmeid ja et tuleb jätkata tööd linnaauditi ning sarnaste uuringutega; kutsub samuti komisjoni üles töötama välja sellised vahendid, millega saaks mõõta linnade integreeritud tegevuskava edusamme ja mõju ELi tasandil;

| 12. | julgustab komisjoni vähendama praeguste ELi õigusaktide kohalikul tasandil rakendamisega seotud bürokraatiat ning tagama, et kõigis tulevastes määrustes analüüsitakse põhjalikult nende rakendamise tagajärgi kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

12.

julgustab komisjoni vähendama praeguste ELi õigusaktide kohalikul tasandil rakendamisega seotud bürokraatiat ning tagama, et kõigis tulevastes määrustes analüüsitakse põhjalikult nende rakendamise tagajärgi kohalikul tasandil;

ELi poliitikavahendite ja rahastamise linnamõõde

| 13. | tuletab meelde, et ELi ühtekuuluvuspoliitika ja selle rahastamisvahendid sobivad paremini funktsionaalsete piirkondade jaoks mõeldud keerukate integreeritud territoriaalsete strateegiate toetamiseks jagatud strateegilise kavandamise ja reeglite abil; julgustab liikmesriike kasutama integreeritud linnaarengu kavade rakendamise tõhusaks toetamiseks täielikult ära olemasolevaid uusi vahendeid, nagu integreeritud territoriaalsed investeeringud ja kogukonna juhitud kohalik areng, samuti uusi paindlikke rakenduskavasid; julgustab liikmesriike ja komisjoni koostama ühtset asjakohaste näitajate kogumit, et hinnata paremini Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest rahastatud tegevuste ja algatuste linnamõõdet; |
| --- | --- |

13.

tuletab meelde, et ELi ühtekuuluvuspoliitika ja selle rahastamisvahendid sobivad paremini funktsionaalsete piirkondade jaoks mõeldud keerukate integreeritud territoriaalsete strateegiate toetamiseks jagatud strateegilise kavandamise ja reeglite abil; julgustab liikmesriike kasutama integreeritud linnaarengu kavade rakendamise tõhusaks toetamiseks täielikult ära olemasolevaid uusi vahendeid, nagu integreeritud territoriaalsed investeeringud ja kogukonna juhitud kohalik areng, samuti uusi paindlikke rakenduskavasid; julgustab liikmesriike ja komisjoni koostama ühtset asjakohaste näitajate kogumit, et hinnata paremini Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest rahastatud tegevuste ja algatuste linnamõõdet;

| 14. | toonitab vajadust kasutada võimalikult täielikult ära makropiirkondlike strateegiate potentsiaal, et rakendada edukalt linnadele suunatud integreeritud lähenemisviisi; kutsub komisjoni üles Euroopa linnade tegevuskava aspekte piisavalt kaasama ja lõimima ning rõhutama selliste ELi makropiirkondlike strateegiate linnamõõdet, mis kujutavad endast planeerimise ja mitmetasandilise valitsemise mudelit; |
| --- | --- |

14.

toonitab vajadust kasutada võimalikult täielikult ära makropiirkondlike strateegiate potentsiaal, et rakendada edukalt linnadele suunatud integreeritud lähenemisviisi; kutsub komisjoni üles Euroopa linnade tegevuskava aspekte piisavalt kaasama ja lõimima ning rõhutama selliste ELi makropiirkondlike strateegiate linnamõõdet, mis kujutavad endast planeerimise ja mitmetasandilise valitsemise mudelit;

| 15. | väljendab kahetsust selle üle, et kuigi uus ühtekuuluvuspoliitika sisaldab õiguslikult siduvaid aspekte linnade kohta, eelkõige seoses linnade kaasamisega kavandamisfaasis, on linnade ja linnapiirkondade esindajate tegelik osalemine poliitika kujundamises nõrk, ja usub, et seda saab parandada varase kaasamisega poliitikakujundamisse, näiteks konsulteerimise, hindamise ning parimate tavade ja kogemuste vahetamise abil; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama ELi rahastusega programmide ja projektide rakendamisel partnerluse põhimõtte kohaldamise (võttes samuti arvesse ühissätete määruse (määrus (EL) nr 1303/2013) artikli 5 lõikes 3 sätestatud Euroopa partnerluse käitumisjuhendit), pöörates erilist tähelepanu linnade, asulate ja funktsionaalsete linnapiirkondade kaasamisele programmide ettevalmistusse, juhtimisse ja valitsemisse, k.a piiriülesel tasandil; |
| --- | --- |

15.

väljendab kahetsust selle üle, et kuigi uus ühtekuuluvuspoliitika sisaldab õiguslikult siduvaid aspekte linnade kohta, eelkõige seoses linnade kaasamisega kavandamisfaasis, on linnade ja linnapiirkondade esindajate tegelik osalemine poliitika kujundamises nõrk, ja usub, et seda saab parandada varase kaasamisega poliitikakujundamisse, näiteks konsulteerimise, hindamise ning parimate tavade ja kogemuste vahetamise abil; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama ELi rahastusega programmide ja projektide rakendamisel partnerluse põhimõtte kohaldamise (võttes samuti arvesse ühissätete määruse (määrus (EL) nr 1303/2013) artikli 5 lõikes 3 sätestatud Euroopa partnerluse käitumisjuhendit), pöörates erilist tähelepanu linnade, asulate ja funktsionaalsete linnapiirkondade kaasamisele programmide ettevalmistusse, juhtimisse ja valitsemisse, k.a piiriülesel tasandil;

| 16. | nõuab, et asulaid ja linnu kaasataks rohkem struktuuri- ja investeerimisfondide programmidesse; usub, et sellest saadud õppetunde saaks kasutada olulistes poliitikasoovitustes ühtekuuluvuspoliitika väljatöötamisel pärast 2020. aastat; kutsub sellega seoses komisjoni üles katsetama Euroopa linnade tegevuskava rakendamist kolmes teemavaldkonnas, mis peegeldavad linnapiirkondade probleeme (linnade katseprojektid), eelkõige tagades erinevate ELi poliitikavaldkondade sektoritevahelise kooskõlastamise, kaotades olemasolevad kattuvused, kohaldades mitmetasandilise valitsemise mudelit ja viies läbi territoriaalse mõju hindamisi; palub komisjonil anda Euroopa Parlamendile korrapäraselt aru sellega seotud edusammudest ja tulemustest; |
| --- | --- |

16.

nõuab, et asulaid ja linnu kaasataks rohkem struktuuri- ja investeerimisfondide programmidesse; usub, et sellest saadud õppetunde saaks kasutada olulistes poliitikasoovitustes ühtekuuluvuspoliitika väljatöötamisel pärast 2020. aastat; kutsub sellega seoses komisjoni üles katsetama Euroopa linnade tegevuskava rakendamist kolmes teemavaldkonnas, mis peegeldavad linnapiirkondade probleeme (linnade katseprojektid), eelkõige tagades erinevate ELi poliitikavaldkondade sektoritevahelise kooskõlastamise, kaotades olemasolevad kattuvused, kohaldades mitmetasandilise valitsemise mudelit ja viies läbi territoriaalse mõju hindamisi; palub komisjonil anda Euroopa Parlamendile korrapäraselt aru sellega seotud edusammudest ja tulemustest;

| 17. | palub kõigi selliste ELi investeerimismeetmete paremat kooskõlastamist ja lõimimist, millel on potentsiaali tagada säästev, integreeritud ja sotsiaalselt kaasav linnaareng; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid kasutaksid õigusliku raamistiku täielikult ära koostoime loomiseks Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi, ELi toetatavate programmide (nt LIFE, Horisont 2020, Arukas Energeetika – Euroopa (2003–2006) jne) ja ühtekuuluvuspoliitika vahendite ning ka avaliku sektori (st riiklike) investeeringute, erasektori kapitali ja rahastamisvahendite vahel, et saavutada investeeritud vahendite suurim võimalik võimendav mõju; rõhutab vajadust tagada kõigi investeerimispoliitika meetmete täiendavus ja parem koostoime ning vältida topeltrahastamist ja kattumisi; |
| --- | --- |

17.

palub kõigi selliste ELi investeerimismeetmete paremat kooskõlastamist ja lõimimist, millel on potentsiaali tagada säästev, integreeritud ja sotsiaalselt kaasav linnaareng; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid kasutaksid õigusliku raamistiku täielikult ära koostoime loomiseks Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi, ELi toetatavate programmide (nt LIFE, Horisont 2020, Arukas Energeetika – Euroopa (2003–2006) jne) ja ühtekuuluvuspoliitika vahendite ning ka avaliku sektori (st riiklike) investeeringute, erasektori kapitali ja rahastamisvahendite vahel, et saavutada investeeritud vahendite suurim võimalik võimendav mõju; rõhutab vajadust tagada kõigi investeerimispoliitika meetmete täiendavus ja parem koostoime ning vältida topeltrahastamist ja kattumisi;

Mitmetasandilise juhtimise uus mudel

| 18. | tuletab meelde, et tänapäeva peamised majanduslikud, sotsiaalsed ja keskkonnaalased probleemid ületavad traditsioonilisi halduspiire ning et haldus- ja territoriaalstruktuuride vahel üha suurenev mittevastavus (linna ja linnalähiümbruse koostöö, linna ja maa koostöö jne) nõuab paindliku valitsemise uusi vorme, et jätkata funktsionaalsete piirkondade integreeritud territoriaalse arenguga; |
| --- | --- |

18.

tuletab meelde, et tänapäeva peamised majanduslikud, sotsiaalsed ja keskkonnaalased probleemid ületavad traditsioonilisi halduspiire ning et haldus- ja territoriaalstruktuuride vahel üha suurenev mittevastavus (linna ja linnalähiümbruse koostöö, linna ja maa koostöö jne) nõuab paindliku valitsemise uusi vorme, et jätkata funktsionaalsete piirkondade integreeritud territoriaalse arenguga;

| 19. | on seisukohal, et Euroopa linnade tegevuskava peab põhinema uuel mitmetasandilisel valitsemismeetodil, mis hõlmab kohalikku tasandit rohkemal määral kõigis poliitika tsükli etappides, viies poliitika selle kaudu tegelikkusele lähemale ning muutes selle funktsionaalsete linnapiirkondade pidevale muutumisele vastavaks ja kohanduvaks; on sellega seoses seisukohal, et seejuures peaks olema keskne roll ka Regioonide Komiteel kui kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindusel; |
| --- | --- |

19.

on seisukohal, et Euroopa linnade tegevuskava peab põhinema uuel mitmetasandilisel valitsemismeetodil, mis hõlmab kohalikku tasandit rohkemal määral kõigis poliitika tsükli etappides, viies poliitika selle kaudu tegelikkusele lähemale ning muutes selle funktsionaalsete linnapiirkondade pidevale muutumisele vastavaks ja kohanduvaks; on sellega seoses seisukohal, et seejuures peaks olema keskne roll ka Regioonide Komiteel kui kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindusel;

| 20. | nõuab tungivalt, et komisjon soovitaks elemente uue mitmetasandilise valitsemise mudeli jaoks, mis põhineb partnerlustel ja tõelisel koostööl, mis on enam kui pelgalt huvirühmadega konsulteerimine, olles mudel, mis ühendab formaalseid valitsemisstruktuure mitteformaalsete paindlike valitsemisstruktuuridega, mis vastavad digitaliseeritud võrguühiskonna uuele tegelikkusele, ja mida kohandatakse kooskõlas probleemidega, ning mis parandab mitmetasandilist koostööd nii vertikaalsel kui ka horisontaalsel tasandil, valitsuste ja valitsusväliste osalejatega nii kohalikul, riiklikul kui ka Euroopa tasandil ja toob valitsuse seega kodanikele lähemale ja parandab Euroopa projekti demokraatlikku legitiimsust; soovitab kasutada seda sui generis kohandatud mudelit Euroopa linnade tegevuskava tulevase töömeetodina, kui kõik partnerid on selle heaks kiitnud ja kõigi asjaomaste huvirühmadega on konsulteeritud; |
| --- | --- |

20.

nõuab tungivalt, et komisjon soovitaks elemente uue mitmetasandilise valitsemise mudeli jaoks, mis põhineb partnerlustel ja tõelisel koostööl, mis on enam kui pelgalt huvirühmadega konsulteerimine, olles mudel, mis ühendab formaalseid valitsemisstruktuure mitteformaalsete paindlike valitsemisstruktuuridega, mis vastavad digitaliseeritud võrguühiskonna uuele tegelikkusele, ja mida kohandatakse kooskõlas probleemidega, ning mis parandab mitmetasandilist koostööd nii vertikaalsel kui ka horisontaalsel tasandil, valitsuste ja valitsusväliste osalejatega nii kohalikul, riiklikul kui ka Euroopa tasandil ja toob valitsuse seega kodanikele lähemale ja parandab Euroopa projekti demokraatlikku legitiimsust; soovitab kasutada seda sui generis kohandatud mudelit Euroopa linnade tegevuskava tulevase töömeetodina, kui kõik partnerid on selle heaks kiitnud ja kõigi asjaomaste huvirühmadega on konsulteeritud;

Teadmushaldus ja andmete jagamine

| 21. | on arvamusel, et linnaplatvormid ja -võrgustikud (nt URBACT, Urban Development Network) ja muud linnadevahelise teadmiste jagamise programmid (Civitas, linnapeade pakt, Mayors Adapt, arukate linnade ja kogukondade algatus, jätkusuutlike linnade võrdlusraamistik, ManagEnergy) on andnud suurepärase võimaluse kohalike piirkondlike ja piiriüleste osalejate kaasamiseks linnaarengusse ja osalejate vahelisse teadmiste jagamisse; nõuab tungivalt, et komisjon need platvormid konsolideeriks ning parandaks nendevahelist koordineerimist, võimaldamaks kohalikel osalejatel neid paremini mõista ja teha nendega tõhusamalt koostööd; |
| --- | --- |

21.

on arvamusel, et linnaplatvormid ja -võrgustikud (nt URBACT, Urban Development Network) ja muud linnadevahelise teadmiste jagamise programmid (Civitas, linnapeade pakt, Mayors Adapt, arukate linnade ja kogukondade algatus, jätkusuutlike linnade võrdlusraamistik, ManagEnergy) on andnud suurepärase võimaluse kohalike piirkondlike ja piiriüleste osalejate kaasamiseks linnaarengusse ja osalejate vahelisse teadmiste jagamisse; nõuab tungivalt, et komisjon need platvormid konsolideeriks ning parandaks nendevahelist koordineerimist, võimaldamaks kohalikel osalejatel neid paremini mõista ja teha nendega tõhusamalt koostööd;

| 22. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid kasutaksid maksimaalselt ära teadmiste jagamise ja võimekuse loomise meetmed, mida pakuvad ELi rahastatavad projektid ja muud linnadevahelised võrgustikumeetmed; julgustab komisjoni töötama välja mehhanismid projektitulemuste paremaks jagamiseks oma talituste kaudu ning kindlustama, et tulemused kajastuvad nii riikide kui ka ELi tasandi poliitilises arengus; |
| --- | --- |

22.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid kasutaksid maksimaalselt ära teadmiste jagamise ja võimekuse loomise meetmed, mida pakuvad ELi rahastatavad projektid ja muud linnadevahelised võrgustikumeetmed; julgustab komisjoni töötama välja mehhanismid projektitulemuste paremaks jagamiseks oma talituste kaudu ning kindlustama, et tulemused kajastuvad nii riikide kui ka ELi tasandi poliitilises arengus;

| 23. | usub, et paremini kohandatud poliitika sõnastamiseks tuleb ajakohastada ja täiustada linnaauditi andmebaasi; julgustab Eurostati ja komisjoni pakkuma ja koostama üksikasjalikumaid andmeid, mis on kogutud poliitika rakendamise kohas – paljudel juhtudel kohalikul tasandil; rõhutab, et voogude andmete kogumine – linnade ja nende ümbruse ning funktsionaalsete linnapiirkondade vaheliste suhete mõõtmine – on nende keerukate funktsionaalsete piirkondade mõistmisel samuti üha olulisem, ning seetõttu nõuab tungivalt, et komisjon selliseid andmeid koguks ja analüüsiks, muutes need poliitika arengu tõendusmaterjaliks; |
| --- | --- |

23.

usub, et paremini kohandatud poliitika sõnastamiseks tuleb ajakohastada ja täiustada linnaauditi andmebaasi; julgustab Eurostati ja komisjoni pakkuma ja koostama üksikasjalikumaid andmeid, mis on kogutud poliitika rakendamise kohas – paljudel juhtudel kohalikul tasandil; rõhutab, et voogude andmete kogumine – linnade ja nende ümbruse ning funktsionaalsete linnapiirkondade vaheliste suhete mõõtmine – on nende keerukate funktsionaalsete piirkondade mõistmisel samuti üha olulisem, ning seetõttu nõuab tungivalt, et komisjon selliseid andmeid koguks ja analüüsiks, muutes need poliitika arengu tõendusmaterjaliks;

Tulevase Euroopa linnade tegevuskava rakendamine

| 24. | on seisukohal, et Euroopa linnade tegevuskava muutmiseks tõhusaks tööriistaks peab see olema ühine ja regulaarselt uuendatav kontseptuaalne raamistik, mille temaatilises fookuses on strateegia „Euroopa 2020“ aruka, kaasava ja jätkusuutliku arengu eesmärkide kontekstis esitatud piiratud hulk probleeme; |
| --- | --- |

24.

on seisukohal, et Euroopa linnade tegevuskava muutmiseks tõhusaks tööriistaks peab see olema ühine ja regulaarselt uuendatav kontseptuaalne raamistik, mille temaatilises fookuses on strateegia „Euroopa 2020“ aruka, kaasava ja jätkusuutliku arengu eesmärkide kontekstis esitatud piiratud hulk probleeme;

| 25. | on veendunud, et need probleemid peaksid vastama järgmistele tingimustele: 1) need on kooskõlas ühise kontseptuaalse raamistikuga; 2) tegemist on linnu puudutavate suurte probleemidega, mis mõjutavad olulisel määral liikmesriikide linnu, asulaid ja funktsionaalseid linnapiirkondi; 3) liikmesriigid ei saa neid ühepoolselt lahendada; 4) ELi-poolsel lähenemisviisil on selge lisandväärtus; palub komisjonil alustada selliste probleemide kaardistamist, aga ka allesjäänud kitsaskohtade, poliitika ebakõlade või suutlikkuse ja teadmiste lünkade väljaselgitamist tihedas koostöös kõigi asjakohaste huvirühmadega, eriti kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

25.

on veendunud, et need probleemid peaksid vastama järgmistele tingimustele: 1) need on kooskõlas ühise kontseptuaalse raamistikuga; 2) tegemist on linnu puudutavate suurte probleemidega, mis mõjutavad olulisel määral liikmesriikide linnu, asulaid ja funktsionaalseid linnapiirkondi; 3) liikmesriigid ei saa neid ühepoolselt lahendada; 4) ELi-poolsel lähenemisviisil on selge lisandväärtus; palub komisjonil alustada selliste probleemide kaardistamist, aga ka allesjäänud kitsaskohtade, poliitika ebakõlade või suutlikkuse ja teadmiste lünkade väljaselgitamist tihedas koostöös kõigi asjakohaste huvirühmadega, eriti kohalikul tasandil;

| 26. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid, et linnamõõtmega poliitikavaldkondi koordineeritakse valdkonnaüleselt paremini kõigil valitsemistasanditel, võimaldamaks integreeritud linnaarengu paremat peavoolustamist; kutsub üles regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraati (DG REGIO), kes vastutab ELi linnapoliitika eest, juhtima seda protsessi tihedas koostöös komisjoni olemasoleva talitustevahelise linnaarengu töörühmaga ning kindlustama, et linnamõõdet võetakse arvesse kõikides asjakohastes uutes algatustes; palub Euroopa Komisjoni presidendil määrata volinike kolleegiumis poliitiline juht, kes annaks Euroopa linnade tegevuskavaga seotud poliitika puhul strateegilisi juhiseid ning annaks parlamendile igal aastal linnade tegevuskavast aru; |
| --- | --- |

26.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid, et linnamõõtmega poliitikavaldkondi koordineeritakse valdkonnaüleselt paremini kõigil valitsemistasanditel, võimaldamaks integreeritud linnaarengu paremat peavoolustamist; kutsub üles regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraati (DG REGIO), kes vastutab ELi linnapoliitika eest, juhtima seda protsessi tihedas koostöös komisjoni olemasoleva talitustevahelise linnaarengu töörühmaga ning kindlustama, et linnamõõdet võetakse arvesse kõikides asjakohastes uutes algatustes; palub Euroopa Komisjoni presidendil määrata volinike kolleegiumis poliitiline juht, kes annaks Euroopa linnade tegevuskavaga seotud poliitika puhul strateegilisi juhiseid ning annaks parlamendile igal aastal linnade tegevuskavast aru;

| 27. | palub komisjonil määrata olemasolevate komisjoni talituste või organite alusel ELi linnapoliitika erikoordinaatori, kes jälgiks sellise koordineerimise praktilist rakendamist horisontaalsel (kaasates kõiki asjaomaseid poliitikavaldkondi) ja vertikaalsel (kaasates kõiki valitsemistasandeid) suunal; on seisukohal, et ELi linnapoliitika koordinaator peaks komisjoni talitustevahelise linnaarengu töörühma abil koondama linnapoliitikad komisjonisiseselt ühte kontaktpunkti ning tagama linnapoliitika andmete nõuetekohase kogumise, haldamise ja levitamise komisjoni talituste sees ja vahel ning erinevatele huvirühmadele, et luua sel viisil teadlikkuse parandamise mehhanisme kohalike ja piirkondlike omavalitsuste varaseks hoiatamiseks ja varases etapis kaasamiseks poliitikaprotsessidesse, mis mõjutavad asulaid, linnu ja funktsionaalseid linnapiirkondi; |
| --- | --- |

27.

palub komisjonil määrata olemasolevate komisjoni talituste või organite alusel ELi linnapoliitika erikoordinaatori, kes jälgiks sellise koordineerimise praktilist rakendamist horisontaalsel (kaasates kõiki asjaomaseid poliitikavaldkondi) ja vertikaalsel (kaasates kõiki valitsemistasandeid) suunal; on seisukohal, et ELi linnapoliitika koordinaator peaks komisjoni talitustevahelise linnaarengu töörühma abil koondama linnapoliitikad komisjonisiseselt ühte kontaktpunkti ning tagama linnapoliitika andmete nõuetekohase kogumise, haldamise ja levitamise komisjoni talituste sees ja vahel ning erinevatele huvirühmadele, et luua sel viisil teadlikkuse parandamise mehhanisme kohalike ja piirkondlike omavalitsuste varaseks hoiatamiseks ja varases etapis kaasamiseks poliitikaprotsessidesse, mis mõjutavad asulaid, linnu ja funktsionaalseid linnapiirkondi;

| 28. | ergutab komisjoni olemasolevate struktuuride kasutamise kõrval ja näiteks linnade katseprojekti osana looma liikmesriikides ühtseid ELi poliitikavaldkondade linnamõõtme teabepunkte (linnavaldkonna kontaktpunktid), eesmärgiga anda põhjalikku teavet eelkõige erinevate ELi algatuste, suuniste ja rahaliste võimaluste kohta seoses linnaarenguga; |
| --- | --- |

28.

ergutab komisjoni olemasolevate struktuuride kasutamise kõrval ja näiteks linnade katseprojekti osana looma liikmesriikides ühtseid ELi poliitikavaldkondade linnamõõtme teabepunkte (linnavaldkonna kontaktpunktid), eesmärgiga anda põhjalikku teavet eelkõige erinevate ELi algatuste, suuniste ja rahaliste võimaluste kohta seoses linnaarenguga;

| 29. | kutsub komisjoni üles korraldama regulaarselt linnateemalist tippkohtumist, mis põhineks foorumil „Homsed linnad“ ja tooks kokku kõigi valitsemistasandite ja eri valdkondade huvirühmad; on seisukohal, et sellised tippkohtumised peaksid andma linnadele tegeliku võimaluse pidada konstruktiivset dialoogi kõigi asjakohaste valdkondade poliitikakujundajatega ja aitama hinnata ELi poliitika mõju väiksematele ja suurematele linnadele ja funktsionaalsetele linnapiirkondadele ja seda, kuidas neid tulevastes algatustes paremini kaasata; |
| --- | --- |

29.

kutsub komisjoni üles korraldama regulaarselt linnateemalist tippkohtumist, mis põhineks foorumil „Homsed linnad“ ja tooks kokku kõigi valitsemistasandite ja eri valdkondade huvirühmad; on seisukohal, et sellised tippkohtumised peaksid andma linnadele tegeliku võimaluse pidada konstruktiivset dialoogi kõigi asjakohaste valdkondade poliitikakujundajatega ja aitama hinnata ELi poliitika mõju väiksematele ja suurematele linnadele ja funktsionaalsetele linnapiirkondadele ja seda, kuidas neid tulevastes algatustes paremini kaasata;

| 30. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid liidaksid linnad ja funktsionaalsed linnapiirkonnad täielikult strateegilise poliitika arendamise ja kavandamisega ning neid sellesse kohustuslikult kaasaksid (näiteks riiklikud reformiprogrammid, partnerluskokkulepped ja rakenduskavad); kutsub liikmesriike üles tugevdama riiklike linnaarengu programmidega saadud kogemuste vahetamist linaarengu eest vastutavate ministrite regulaarsetel mitteametlikel kohtumistel, sest see annaks linnadele võimaluse saavutada strateegia „Euroopa 2020“ eesmärke; |
| --- | --- |

30.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid liidaksid linnad ja funktsionaalsed linnapiirkonnad täielikult strateegilise poliitika arendamise ja kavandamisega ning neid sellesse kohustuslikult kaasaksid (näiteks riiklikud reformiprogrammid, partnerluskokkulepped ja rakenduskavad); kutsub liikmesriike üles tugevdama riiklike linnaarengu programmidega saadud kogemuste vahetamist linaarengu eest vastutavate ministrite regulaarsetel mitteametlikel kohtumistel, sest see annaks linnadele võimaluse saavutada strateegia „Euroopa 2020“ eesmärke;

Euroopa linnade tegevuskava välismõõde

| 31. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid täielikult arvesse käimasolevaid ettevalmistusi Habitat III tegevuskava koostamiseks ja tagaksid, et tulevane Euroopa linnade tegevuskava ühtib täielikult ja on kooskõlas selle üleilmse linnaarengu tegevuskava eesmärkide ja sihtidega; palub komisjonil parlamenti regulaarselt teavitada Euroopa linnade tegevuskava välismõõtmest ja on seisukohal, et linnade tegevuskavast võib saada ELi panus rahvusvahelisse debatti ÜRO uue linnaarengu tegevuskava ja 2016. aastal toimuva inimasustuse ja säästva linnaarengu konverentsi Habitat III teemal; |
| --- | --- |

31.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid täielikult arvesse käimasolevaid ettevalmistusi Habitat III tegevuskava koostamiseks ja tagaksid, et tulevane Euroopa linnade tegevuskava ühtib täielikult ja on kooskõlas selle üleilmse linnaarengu tegevuskava eesmärkide ja sihtidega; palub komisjonil parlamenti regulaarselt teavitada Euroopa linnade tegevuskava välismõõtmest ja on seisukohal, et linnade tegevuskavast võib saada ELi panus rahvusvahelisse debatti ÜRO uue linnaarengu tegevuskava ja 2016. aastal toimuva inimasustuse ja säästva linnaarengu konverentsi Habitat III teemal;

| 32. | on arvamusel, et EL ja liikmesriigid peaksid selgelt, sidusalt ja avatult ning kohalike ja piirkondlike omavalitsustega konsulteerides ja nende panuse abil olema kaasatud Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni (ISO) töösse linnade säästva arengu uute standardite väljatöötamisel, austades seejuures ÜRO universaalsete suunistega linna- ja territooriumide planeerimiseks tehtavat tööd; rõhutab, et uusi ISO standardeid tuleks käsitada toetavate, mitte normeerivate vahenditena; |
| --- | --- |

32.

on arvamusel, et EL ja liikmesriigid peaksid selgelt, sidusalt ja avatult ning kohalike ja piirkondlike omavalitsustega konsulteerides ja nende panuse abil olema kaasatud Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni (ISO) töösse linnade säästva arengu uute standardite väljatöötamisel, austades seejuures ÜRO universaalsete suunistega linna- ja territooriumide planeerimiseks tehtavat tööd; rõhutab, et uusi ISO standardeid tuleks käsitada toetavate, mitte normeerivate vahenditena;

o

o o

| 33. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

33.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 320.

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 289.

(3)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 259.

(4)  ELT C 390 E, 18.12.2012, lk 10.

(5)  ELT C 184 E, 6.8.2009, lk 95.

(6)  Parag Khanna, Beyond City Limits, Foreign Policy, 6. august 2010.

(7)  Eurostat, linnastatistika, 2014.

(8)  The Vertical Farm, www.verticalfarm.com.

(9)  Euroopa Komisjoni 6. mai 1997. aasta teatis „Towards an urban agenda in the European Union“ („Euroopa Liidu linnade tegevuskava suunas“) (COM(1997)0197),

---

| 22.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 316/132 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 316/132

---

P8_TA(2015)0308

Investeerimine töökohtadesse ja majanduskasvu ning majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse edendamine liidus

Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta resolutsioon töökohtadesse ja majanduskasvu investeerimise ning majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse edendamise kohta liidus (2014/2245(INI))

(2017/C 316/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 23. juuli 2014. aasta aruannet „Majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitlev kuues aruanne: investeerimine töökohtadesse ja majanduskasvu“ (edaspidi „kuues aruanne“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. juuli 2014. aasta aruannet „Majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitlev kuues aruanne: investeerimine töökohtadesse ja majanduskasvu“ (edaspidi „kuues aruanne“),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 4, 162, 174–178 ja 349, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 4, 162, 174–178 ja 349,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (edaspidi „ühissätete määrus“) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (edaspidi „ühissätete määrus“) (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1301/2013, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1301/2013, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1304/2013, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1304/2013, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006 (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1299/2013 erisätete kohta, mis käsitlevad Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgil (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1299/2013 erisätete kohta, mis käsitlevad Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgil (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1302/2013, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1082/2006 Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) kohta, et selgitada, lihtsustada ja parandada nende rühmituste asutamist ja toimimist (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1302/2013, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1082/2006 Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) kohta, et selgitada, lihtsustada ja parandada nende rühmituste asutamist ja toimimist (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1300/2013, mis käsitleb Ühtekuuluvusfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1084/2006 (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1300/2013, mis käsitleb Ühtekuuluvusfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1084/2006 (6),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (8),

| — | võttes arvesse dokumenti „Euroopa Liidu territoriaalne tegevuskava 2020. Mitmekesiste piirkondadega kaasava, aruka ja jätkusuutliku Euroopa poole“, mis kiideti heaks ruumilise planeerimise ja territoriaalse arengu eest vastutavate ministrite mitteametlikul kohtumisel 19. mail 2011 Gödöllős Ungaris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse dokumenti „Euroopa Liidu territoriaalne tegevuskava 2020. Mitmekesiste piirkondadega kaasava, aruka ja jätkusuutliku Euroopa poole“, mis kiideti heaks ruumilise planeerimise ja territoriaalse arengu eest vastutavate ministrite mitteametlikul kohtumisel 19. mail 2011 Gödöllős Ungaris,

| — | võttes arvesse komisjoni 26. juuni 2013. aasta majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitlevat kaheksandat eduaruannet „Kriisi piirkondlik ja linnamõõde“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. juuni 2013. aasta majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitlevat kaheksandat eduaruannet „Kriisi piirkondlik ja linnamõõde“,

| — | võttes arvesse oma 14. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni aruka spetsialiseerumise ja toimivaks ühtekuuluvuspoliitikaks vajaliku tippkeskuste võrgustiku loomise kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni aruka spetsialiseerumise ja toimivaks ühtekuuluvuspoliitikaks vajaliku tippkeskuste võrgustiku loomise kohta (9),

| — | võttes arvesse oma 14. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni ELi liikmesriikide valmisoleku kohta uue ühtekuuluvuspoliitika programmitöö perioodi tõhusaks ja õigeaegseks alustamiseks (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni ELi liikmesriikide valmisoleku kohta uue ühtekuuluvuspoliitika programmitöö perioodi tõhusaks ja õigeaegseks alustamiseks (10),

| — | võttes arvesse oma 26. veebruari 2014. aasta resolutsiooni, milles käsitletakse Euroopa Komisjoni seitsmendat ja kaheksandat eduaruannet ELi ühtekuuluvuspoliitika kohta ja 2013. aasta strateegilist aruannet programmide rakendamise kohta ajavahemikul 2007–2013 (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. veebruari 2014. aasta resolutsiooni, milles käsitletakse Euroopa Komisjoni seitsmendat ja kaheksandat eduaruannet ELi ühtekuuluvuspoliitika kohta ja 2013. aasta strateegilist aruannet programmide rakendamise kohta ajavahemikul 2007–2013 (11),

| — | võttes arvesse oma 26. veebruari 2014. aasta resolutsiooni äärepoolseimate piirkondade potentsiaali optimeerimise kohta struktuurifondide ja muude Euroopa Liidu programmide koostoimimise abil (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. veebruari 2014. aasta resolutsiooni äärepoolseimate piirkondade potentsiaali optimeerimise kohta struktuurifondide ja muude Euroopa Liidu programmide koostoimimise abil (12),

| — | võttes arvesse oma 27. novembri 2014. aasta resolutsiooni viivituste kohta 2014.–2020. aasta ühtekuuluvuspoliitika käivitamisel (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. novembri 2014. aasta resolutsiooni viivituste kohta 2014.–2020. aasta ühtekuuluvuspoliitika käivitamisel (13),

| — | võttes arvesse komisjoni 19. oktoobri 2011. aasta teatist „Järgmise põlvkonna uudsete rahastamisvahendite raamistik: ELi omakapitali- ja võlaplatvorm“ (COM(2011)0662), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. oktoobri 2011. aasta teatist „Järgmise põlvkonna uudsete rahastamisvahendite raamistik: ELi omakapitali- ja võlaplatvorm“ (COM(2011)0662),

| — | võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2014. aasta teatist „Investeerimiskava Euroopa jaoks“ (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2014. aasta teatist „Investeerimiskava Euroopa jaoks“ (COM(2014)0903),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. jaanuari 2015. aasta teatist „Stabiilsuse ja kasvu pakti kehtivate nõuete paindlikum kasutamine“ (COM(2015)0012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. jaanuari 2015. aasta teatist „Stabiilsuse ja kasvu pakti kehtivate nõuete paindlikum kasutamine“ (COM(2015)0012),

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet „Euroopa Regionaalarengu Fondi kaasrahastatud VKEde finantskorraldusvahendid“ (eriaruanne nr 2/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet „Euroopa Regionaalarengu Fondi kaasrahastatud VKEde finantskorraldusvahendid“ (eriaruanne nr 2/2012),

| — | võttes arvesse nõukogu järeldusi majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitleva kuuenda aruande (investeerimine töökohtadesse ja majanduskasvu) kohta, mis võeti vastu üldasjade (ühtekuuluvuse) nõukogus 19. novembril 2014, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu järeldusi majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitleva kuuenda aruande (investeerimine töökohtadesse ja majanduskasvu) kohta, mis võeti vastu üldasjade (ühtekuuluvuse) nõukogus 19. novembril 2014,

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 3. detsembri 2014. aasta arvamust majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitleva kuuenda aruande kohta (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 3. detsembri 2014. aasta arvamust majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitleva kuuenda aruande kohta (14),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 21. jaanuari 2015. aasta arvamust komisjoni teatise kohta Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kuues aruanne majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse kohta: investeerimine töökohtadesse ja majanduskasvu“ (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 21. jaanuari 2015. aasta arvamust komisjoni teatise kohta Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kuues aruanne majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse kohta: investeerimine töökohtadesse ja majanduskasvu“ (15),

| — | võttes arvesse komisjoni 9. märtsi 2015. aasta teatist 2015. aasta ELi õigusemõistmise tulemustabeli kohta (COM(2015)0116), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 9. märtsi 2015. aasta teatist 2015. aasta ELi õigusemõistmise tulemustabeli kohta (COM(2015)0116),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. jaanuari 2015. aasta teatist „2015. aasta üldeelarve paranduseelarve projekt nr 2“ (COM(2015)0016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. jaanuari 2015. aasta teatist „2015. aasta üldeelarve paranduseelarve projekt nr 2“ (COM(2015)0016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu finantshuvide kaitset ja pettusevastast võitlust käsitlevat 2013. aasta aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu finantshuvide kaitset ja pettusevastast võitlust käsitlevat 2013. aasta aruannet,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A8-0173/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A8-0173/2015),

| A. | arvestades, et ELi ühtekuuluvuspoliitika määrav roll piirkondadevahelise ebavõrdsuse vähendamisel, majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse edendamisel ELi liikmesriikide piirkondade vahel ning töökohtade loomise toetamisel on vaieldamatu; arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika on peamine kogu ELi hõlmav reaalmajandusse investeerimise poliitika ja kindel ELi majanduskasvu ja töökohtade loomise vahend, mille eelarve kuni 2020. aastani on üle 350 miljardi euro; arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika on majanduskriisi ajal osutunud eri liikmesriikides investeeringute taseme säilitamise oluliseks vahendiks; arvestades, et mõnedes liikmesriikides tuleneb peamine osa avaliku sektori investeeringutest ühtekuuluvuspoliitikast; arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika konkreetseid ja nähtavaid tulemusi on kinnitatud paljude eri hindamismeetoditega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi ühtekuuluvuspoliitika määrav roll piirkondadevahelise ebavõrdsuse vähendamisel, majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse edendamisel ELi liikmesriikide piirkondade vahel ning töökohtade loomise toetamisel on vaieldamatu; arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika on peamine kogu ELi hõlmav reaalmajandusse investeerimise poliitika ja kindel ELi majanduskasvu ja töökohtade loomise vahend, mille eelarve kuni 2020. aastani on üle 350 miljardi euro; arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika on majanduskriisi ajal osutunud eri liikmesriikides investeeringute taseme säilitamise oluliseks vahendiks; arvestades, et mõnedes liikmesriikides tuleneb peamine osa avaliku sektori investeeringutest ühtekuuluvuspoliitikast; arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika konkreetseid ja nähtavaid tulemusi on kinnitatud paljude eri hindamismeetoditega;

| B. | arvestades, et 2013. aasta andmete kohaselt on pikaajaliste töötute arv liidus jõudnud ajalooliselt kõrgele tasemele, moodustades 5,1 % tööjõust; arvestades, et pikaajaline töötus mõjutab otsustavalt kogu inimeste elu ning võib üle minna struktuurseks tööpuuduseks, eelkõige äärepoolsemates piirkondades; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2013. aasta andmete kohaselt on pikaajaliste töötute arv liidus jõudnud ajalooliselt kõrgele tasemele, moodustades 5,1 % tööjõust; arvestades, et pikaajaline töötus mõjutab otsustavalt kogu inimeste elu ning võib üle minna struktuurseks tööpuuduseks, eelkõige äärepoolsemates piirkondades;

| C. | arvestades, et avaliku sektori reaalinvesteeringud ELis on viimasel ajal 15 % vähenenud ning arvestades, et paljud piirkonnad, eriti need, kus on demograafilised probleemid, ei ole suutnud piisavalt toetada strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide, eelkõige peaeesmärgi täitmist – suurendada tööhõivet 2020. aastaks 75 %-ni, vähendada vaesust 20 miljoni inimese võrra ning piirata koolist väljalangemist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et avaliku sektori reaalinvesteeringud ELis on viimasel ajal 15 % vähenenud ning arvestades, et paljud piirkonnad, eriti need, kus on demograafilised probleemid, ei ole suutnud piisavalt toetada strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide, eelkõige peaeesmärgi täitmist – suurendada tööhõivet 2020. aastaks 75 %-ni, vähendada vaesust 20 miljoni inimese võrra ning piirata koolist väljalangemist;

| D. | arvestades, et on põhjendatav, et ühtekuuluvuspoliitika eesmärgid on aja jooksul täienenud vastavalt ELi ees seisvatele uutele probleemidele ja ohtudele ning et poliitika seosed ELi üldise poliitilise tegevuskavaga on muutunud tihedamaks; arvestades siiski, et tuleks tugevdada ühtekuuluvuspoliitika algset rolli – suurendada kõigis ELi piirkondades ning eelkõige vähem arenenud ja kõige ebasoodsamates piirkondades majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust; arvestades, et ühtekuuluvuspoliitikas ei tuleks näha pelgalt vahendit strateegia „Euroopa 2020“ ja teiste ELi arengustrateegiate eesmärkide saavutamiseks, vaid ka asjakohastel territooriumidel teostatavat investeerimispoliitikat; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et on põhjendatav, et ühtekuuluvuspoliitika eesmärgid on aja jooksul täienenud vastavalt ELi ees seisvatele uutele probleemidele ja ohtudele ning et poliitika seosed ELi üldise poliitilise tegevuskavaga on muutunud tihedamaks; arvestades siiski, et tuleks tugevdada ühtekuuluvuspoliitika algset rolli – suurendada kõigis ELi piirkondades ning eelkõige vähem arenenud ja kõige ebasoodsamates piirkondades majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust; arvestades, et ühtekuuluvuspoliitikas ei tuleks näha pelgalt vahendit strateegia „Euroopa 2020“ ja teiste ELi arengustrateegiate eesmärkide saavutamiseks, vaid ka asjakohastel territooriumidel teostatavat investeerimispoliitikat;

| E. | arvestades, et kuuenda (2014. aasta) ühtekuuluvusaruande kohaselt on majanduskriisil olnud kahjulik mõju pikaajalisele piirkondlike erinevuste vähenemise suundumusele ning teatavatest positiivsetest tendentsidest hoolimata on uue programmitöö perioodi alguses mitmete piirkondade erinevused jätkuvalt suured; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kuuenda (2014. aasta) ühtekuuluvusaruande kohaselt on majanduskriisil olnud kahjulik mõju pikaajalisele piirkondlike erinevuste vähenemise suundumusele ning teatavatest positiivsetest tendentsidest hoolimata on uue programmitöö perioodi alguses mitmete piirkondade erinevused jätkuvalt suured;

| F. | arvestades, et temaatilise koondamise kaudu on ühtekuuluvuspoliitika vahendid suunatud piiratud arvule majanduskasvu tugevdamise, töökohtade loomise, sotsiaalse kaasamise ning keskkonna- ja kliimamuutuste potentsiaaliga strateegilistele eesmärkidele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et temaatilise koondamise kaudu on ühtekuuluvuspoliitika vahendid suunatud piiratud arvule majanduskasvu tugevdamise, töökohtade loomise, sotsiaalse kaasamise ning keskkonna- ja kliimamuutuste potentsiaaliga strateegilistele eesmärkidele;

| G. | arvestades, et suurt majanduskasvu ja piirkondlikku majanduslikku lähenemist ei ole võimalik saavutada hea valitsemistavata, võttes arvesse kõigi riigi, piirkondliku ja kohaliku tasandi partnerite tulemuslikuma kaasamise vajadust, järgides mitmetasandilise valitsemise põhimõtet ning kaasates ka sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et suurt majanduskasvu ja piirkondlikku majanduslikku lähenemist ei ole võimalik saavutada hea valitsemistavata, võttes arvesse kõigi riigi, piirkondliku ja kohaliku tasandi partnerite tulemuslikuma kaasamise vajadust, järgides mitmetasandilise valitsemise põhimõtet ning kaasates ka sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid;

| H. | arvestades, et partnerluslepingud ja rakenduskavad on strateegilised vahendid investeeringute juhtimiseks liikmesriikides ja piirkondades, nagu on ette nähtud ühissätete määruse artiklites 14, 16 ja 29 koos nende esitamise ja vastuvõtmise ajakavaga, mille kohaselt oleks tulnud hiljemalt 2014. aasta augusti lõpuks vastu võtta partnerluslepingud ning 2015. aasta jaanuari lõpuks rakenduskavad; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et partnerluslepingud ja rakenduskavad on strateegilised vahendid investeeringute juhtimiseks liikmesriikides ja piirkondades, nagu on ette nähtud ühissätete määruse artiklites 14, 16 ja 29 koos nende esitamise ja vastuvõtmise ajakavaga, mille kohaselt oleks tulnud hiljemalt 2014. aasta augusti lõpuks vastu võtta partnerluslepingud ning 2015. aasta jaanuari lõpuks rakenduskavad;

| I. | arvestades, et Ungaris Gödöllős 2011. aastal toimunud nõukogu mitteametlikul kohtumisel paluti 2015. ja 2016. aasta järjestikustel eesistujariikidel hinnata ja kaaluda, kas ELi territoriaalne tegevuskava 2020 tuleks praktilise toimimise seisukohast läbi vaadata ja kas nõukogu võiks võimalikku läbivaatamist juhtida; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Ungaris Gödöllős 2011. aastal toimunud nõukogu mitteametlikul kohtumisel paluti 2015. ja 2016. aasta järjestikustel eesistujariikidel hinnata ja kaaluda, kas ELi territoriaalne tegevuskava 2020 tuleks praktilise toimimise seisukohast läbi vaadata ja kas nõukogu võiks võimalikku läbivaatamist juhtida;

| J. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 175 kohaselt teostavad ja koordineerivad liikmesriigid oma majanduspoliitikat niisugusel viisil, et saavutada igakülgse harmoonilise arengu ning majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamise eesmärgid ja arvestades, et uus Euroopa investeerimiskava toetab seetõttu samuti neid eesmärke; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 175 kohaselt teostavad ja koordineerivad liikmesriigid oma majanduspoliitikat niisugusel viisil, et saavutada igakülgse harmoonilise arengu ning majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamise eesmärgid ja arvestades, et uus Euroopa investeerimiskava toetab seetõttu samuti neid eesmärke;

Ühtekuuluvuspoliitika saavutused ja ülesanded majandus- ja finantskriisi olukorras (programmitöö periood 2007–2013)

| 1. | rõhutab, et ühtekuuluvuspoliitika on Euroopa Liidu peamine vahend Euroopa piirkondade majanduslike, sotsiaalsete ja territoriaalsete erinevuste vähendamiseks, konkurentsivõime suurendamiseks ning kliimamuutuste ja energiasõltuvuse vastu võitlemiseks, aidates samal ajal kaasa strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamisele; rõhutab, et kuigi ühtekuuluvuspoliitika investeeringute kaasrahastamine on teatavate liikmesriikide ja piirkondade jaoks olnud keeruline, on need oluliselt leevendanud majandus- ja finantskriisi negatiivset mõju ning andnud piirkondadele stabiilsust, tagades rahastamisvood ajal, mil riiklikud ning piirkondlikud avaliku ja erasektori investeeringud on järsult vähenenud; rõhutab, et ühtekuuluvuspoliitika vahendid moodustasid 21 % kogu ELi avaliku sektori investeeringutest ja 57 % kõigi ühtekuuluvuspoliitika sihtriikide vastavatest investeeringutest; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et ühtekuuluvuspoliitika on Euroopa Liidu peamine vahend Euroopa piirkondade majanduslike, sotsiaalsete ja territoriaalsete erinevuste vähendamiseks, konkurentsivõime suurendamiseks ning kliimamuutuste ja energiasõltuvuse vastu võitlemiseks, aidates samal ajal kaasa strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamisele; rõhutab, et kuigi ühtekuuluvuspoliitika investeeringute kaasrahastamine on teatavate liikmesriikide ja piirkondade jaoks olnud keeruline, on need oluliselt leevendanud majandus- ja finantskriisi negatiivset mõju ning andnud piirkondadele stabiilsust, tagades rahastamisvood ajal, mil riiklikud ning piirkondlikud avaliku ja erasektori investeeringud on järsult vähenenud; rõhutab, et ühtekuuluvuspoliitika vahendid moodustasid 21 % kogu ELi avaliku sektori investeeringutest ja 57 % kõigi ühtekuuluvuspoliitika sihtriikide vastavatest investeeringutest;

| 2. | toonitab, et ühtekuuluvuspoliitika on tõestanud oma suutlikkust kiiresti ning paindlike meetmetega reageerida, et liikmesriikide ja piirkondade investeeringute puudujääki vähendada, näiteks vähendades riiklikku kaasrahastamist ning pakkudes täiendavaid ettemakseid, samuti suunates ümber 13 % kogu rahastamisest (45 miljardit eurot), et majandustegevust ja tööhõivet otseselt toetada; peab seetõttu oluliseks teostada eesmärkide ja rahastamistasemete põhjalik sisuline vaheanalüüs vastavalt võimalikele muutustele, mis mõjutavad liikmesriikide või nende piirkondade sotsiaalset ja majanduslikku olukorda; |
| --- | --- |

2.

toonitab, et ühtekuuluvuspoliitika on tõestanud oma suutlikkust kiiresti ning paindlike meetmetega reageerida, et liikmesriikide ja piirkondade investeeringute puudujääki vähendada, näiteks vähendades riiklikku kaasrahastamist ning pakkudes täiendavaid ettemakseid, samuti suunates ümber 13 % kogu rahastamisest (45 miljardit eurot), et majandustegevust ja tööhõivet otseselt toetada; peab seetõttu oluliseks teostada eesmärkide ja rahastamistasemete põhjalik sisuline vaheanalüüs vastavalt võimalikele muutustele, mis mõjutavad liikmesriikide või nende piirkondade sotsiaalset ja majanduslikku olukorda;

| 3. | rõhutab, et Euroopa Liidu lepingus on sätestatud eesmärk edendada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ning liikmesriikidevahelist solidaarsust (ELi lepingu artikkel 3); |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et Euroopa Liidu lepingus on sätestatud eesmärk edendada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ning liikmesriikidevahelist solidaarsust (ELi lepingu artikkel 3);

| 4. | väljendab heameelt ühtekuuluvuspoliitika hiljutise reformi üle, mille eesmärk on nende raskustega toime tulla ning mille aluseks on 2014.–2020. aasta sidus strateegiline raamistik, millel on kõigi rakenduskavade jaoks selged eesmärgid ja stiimulid; palub kõigil osalistel tagada ühtekuuluvuspoliitika uue seadusandliku raamistiku rakendamise tulemuslikkus ja tõhusus, keskendudes parema toimivuse ja paremate tulemuste saavutamisele; kutsub kõiki osalisi üles looma nõuetekohaselt toimivad mitmetasandilised juhtimis- ja koordineerimismehhanismid, et tagada programmide sidusus ning strateegia „Euroopa 2020“ ja riigipõhiste soovituste toetamine; |
| --- | --- |

4.

väljendab heameelt ühtekuuluvuspoliitika hiljutise reformi üle, mille eesmärk on nende raskustega toime tulla ning mille aluseks on 2014.–2020. aasta sidus strateegiline raamistik, millel on kõigi rakenduskavade jaoks selged eesmärgid ja stiimulid; palub kõigil osalistel tagada ühtekuuluvuspoliitika uue seadusandliku raamistiku rakendamise tulemuslikkus ja tõhusus, keskendudes parema toimivuse ja paremate tulemuste saavutamisele; kutsub kõiki osalisi üles looma nõuetekohaselt toimivad mitmetasandilised juhtimis- ja koordineerimismehhanismid, et tagada programmide sidusus ning strateegia „Euroopa 2020“ ja riigipõhiste soovituste toetamine;

| 5. | rõhutab, et stabiilne fiskaal- ja majanduskeskkond, nagu ka õiguslik, haldus- ja institutsiooniline keskkond, on ühtekuuluvuspoliitika tulemuslikkuse jaoks hädavajalik, kuid ei tohi takistada selle poliitika eesmärkide saavutamist; tuletab sellega seoses meelde, et ühissätete määruse artiklis 23 sätestatud maksete peatamine võib õõnestada riiklike, piirkondlike ja kohalike asutuste suutlikkust tulemuslikult kavandada ja rakendada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde perioodil 2014–2020; toonitab, et nii ühtekuuluvuspoliitika kui ka strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamiseks tuleb poliitika tihedalt kooskõlastada valdkondliku poliitikaga ning saavutada koostoime teiste ELi investeerimiskavadega; tuletab siiski meelde, et kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 175 püüeldakse kogu majanduspoliitikas majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et stabiilne fiskaal- ja majanduskeskkond, nagu ka õiguslik, haldus- ja institutsiooniline keskkond, on ühtekuuluvuspoliitika tulemuslikkuse jaoks hädavajalik, kuid ei tohi takistada selle poliitika eesmärkide saavutamist; tuletab sellega seoses meelde, et ühissätete määruse artiklis 23 sätestatud maksete peatamine võib õõnestada riiklike, piirkondlike ja kohalike asutuste suutlikkust tulemuslikult kavandada ja rakendada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde perioodil 2014–2020; toonitab, et nii ühtekuuluvuspoliitika kui ka strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamiseks tuleb poliitika tihedalt kooskõlastada valdkondliku poliitikaga ning saavutada koostoime teiste ELi investeerimiskavadega; tuletab siiski meelde, et kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 175 püüeldakse kogu majanduspoliitikas majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärkide saavutamisele;

| 6. | toonitab, et liikmesriikide kavandamis-, rakendamis- ja hindamisalase haldussuutlikkuse tugevdamine on ühtekuuluvuspoliitika õigeaegseks ja edukaks teostamiseks otsustavalt tähtis; |
| --- | --- |

6.

toonitab, et liikmesriikide kavandamis-, rakendamis- ja hindamisalase haldussuutlikkuse tugevdamine on ühtekuuluvuspoliitika õigeaegseks ja edukaks teostamiseks otsustavalt tähtis;

| 7. | juhib tähelepanu sellele, et kuigi ühtekuuluvuspoliitika on kriisi mõju leevendanud, on piirkondlikud erinevused endiselt suured ja ühtekuuluvuspoliitika eesmärki – vähendada majanduslikke, sotsiaalseid ja territoriaalseid erinevusi, pakkudes vähem arenenud piirkondadele eritoetust – ei ole veel kõikjal saavutatud; |
| --- | --- |

7.

juhib tähelepanu sellele, et kuigi ühtekuuluvuspoliitika on kriisi mõju leevendanud, on piirkondlikud erinevused endiselt suured ja ühtekuuluvuspoliitika eesmärki – vähendada majanduslikke, sotsiaalseid ja territoriaalseid erinevusi, pakkudes vähem arenenud piirkondadele eritoetust – ei ole veel kõikjal saavutatud;

| 8. | juhib tähelepanu asjaolule, et hoolimata kriisist ja asjaolust, et kohalikud rahalised vahendid seati suure surve alla, on kohalikel ja piirkondlikel asutustel tulnud jätkuvalt täita kodanike nõudmist kvaliteetsemate ja kättesaadavamate avalike teenuste järele; |
| --- | --- |

8.

juhib tähelepanu asjaolule, et hoolimata kriisist ja asjaolust, et kohalikud rahalised vahendid seati suure surve alla, on kohalikel ja piirkondlikel asutustel tulnud jätkuvalt täita kodanike nõudmist kvaliteetsemate ja kättesaadavamate avalike teenuste järele;

| 9. | rõhutab, et tähtis on Euroopa taasindustrialiseerida, tagamaks, et 2020. aastaks oleks tööstustoodangu osakaal ELi liikmesriikide SKPs vähemalt 20 %; tuletab seetõttu meelde, et Euroopas töökohtade loomiseks ja majanduskasvu edendamiseks on tähtis ettevaatavalt toetada ja tugevdada konkurentsivõime, jätkusuutlikkuse ja õigusloome usaldusväärsuse põhimõtteid; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et tähtis on Euroopa taasindustrialiseerida, tagamaks, et 2020. aastaks oleks tööstustoodangu osakaal ELi liikmesriikide SKPs vähemalt 20 %; tuletab seetõttu meelde, et Euroopas töökohtade loomiseks ja majanduskasvu edendamiseks on tähtis ettevaatavalt toetada ja tugevdada konkurentsivõime, jätkusuutlikkuse ja õigusloome usaldusväärsuse põhimõtteid;

Rakendamis- ja makseprobleemid

| 10. | väljendab tõsist muret ühtekuuluvuspoliitika programmiperioodide alustamise oluliste struktuuriliste viivituste pärast, mille tulemusena viibis rakenduskavade vastuvõtmine, kaasa arvatud ülekandmismenetluse raames; märgib, et see viivitus võib suurendada survet maksete assigneeringutele, eelkõige 2017. ja 2018. aastal, andes veelgi põhjust muretsemiseks praeguste kahetsusväärsete makseviivituste pärast, mille kogusumma oli programmitöö perioodil 2007–2013 umbes 25 miljardit eurot; märgib, et kuigi laiemas kontekstis valitseb ühtekuuluvusvaldkonnas parem olukord kui maaelu arengus ja kalanduses, valmistab kirjeldatud olukord endiselt muret, sest mõnel liikmesriigil on märkimisväärne arv programme veel vastu võtmata; rõhutab, et need viivitused võivad õõnestada ELi eelarve ja ühtekuuluvuspoliitika usaldusväärsust, tulemuslikkust ja jätkusuutlikkust, muutes problemaatiliseks riiklike, piirkondlike ja kohalike asutuste suutlikkuse perioodi 2007–2013 rakendamine lõpule viia ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde perioodil 2014–2020 tõhusalt kavandada ja rakendada; tervitab liikmesriikide ja komisjoni vastavaid jõupingutusi, kuid ühtlasi kutsub komisjoni üles andma oma parimat, et tagada kõigi ülejäänud rakenduskavade lisaviivitusteta vastuvõtmine pärast seda, kui mitmeaastase finantsraamistiku läbivaadatud versiooni ning sellele lisatud paranduseelarve projekt, mis on vajalik eraldamata jäänud 2014. aasta vahendite kasutamiseks, on parlamendis juba vastu võetud; |
| --- | --- |

10.

väljendab tõsist muret ühtekuuluvuspoliitika programmiperioodide alustamise oluliste struktuuriliste viivituste pärast, mille tulemusena viibis rakenduskavade vastuvõtmine, kaasa arvatud ülekandmismenetluse raames; märgib, et see viivitus võib suurendada survet maksete assigneeringutele, eelkõige 2017. ja 2018. aastal, andes veelgi põhjust muretsemiseks praeguste kahetsusväärsete makseviivituste pärast, mille kogusumma oli programmitöö perioodil 2007–2013 umbes 25 miljardit eurot; märgib, et kuigi laiemas kontekstis valitseb ühtekuuluvusvaldkonnas parem olukord kui maaelu arengus ja kalanduses, valmistab kirjeldatud olukord endiselt muret, sest mõnel liikmesriigil on märkimisväärne arv programme veel vastu võtmata; rõhutab, et need viivitused võivad õõnestada ELi eelarve ja ühtekuuluvuspoliitika usaldusväärsust, tulemuslikkust ja jätkusuutlikkust, muutes problemaatiliseks riiklike, piirkondlike ja kohalike asutuste suutlikkuse perioodi 2007–2013 rakendamine lõpule viia ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde perioodil 2014–2020 tõhusalt kavandada ja rakendada; tervitab liikmesriikide ja komisjoni vastavaid jõupingutusi, kuid ühtlasi kutsub komisjoni üles andma oma parimat, et tagada kõigi ülejäänud rakenduskavade lisaviivitusteta vastuvõtmine pärast seda, kui mitmeaastase finantsraamistiku läbivaadatud versiooni ning sellele lisatud paranduseelarve projekt, mis on vajalik eraldamata jäänud 2014. aasta vahendite kasutamiseks, on parlamendis juba vastu võetud;

| 11. | tuletab meelde, et püsivate makseviivituste probleem puudutab ühtekuuluvuspoliitikat rohkem kui ühtegi muud ELi poliitikavaldkonda, kuna 2014. aasta lõpus oli Euroopa Sotsiaalfondi (ESF), Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERDF) ja Ühtekuuluvusfondi (CF) perioodi 2007–2013 programmide tasumata maksete summa 24,8 miljardit eurot, st 5,6 % rohkem kui 2013. aastal; julgustab komisjoni kasutama kõiki kättesaadavaid vahendeid, et katta tasumata arved; rõhutab, et praegune olukord kahjustab ennekõike ühtekuuluvuspoliitika kõige väiksemaid ja tundlikumaid toetusesaajaid, nagu VKEd, vabaühendused ja liidud, sest nende kulude eelrahastamise suutlikkus on piiratud; |
| --- | --- |

11.

tuletab meelde, et püsivate makseviivituste probleem puudutab ühtekuuluvuspoliitikat rohkem kui ühtegi muud ELi poliitikavaldkonda, kuna 2014. aasta lõpus oli Euroopa Sotsiaalfondi (ESF), Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERDF) ja Ühtekuuluvusfondi (CF) perioodi 2007–2013 programmide tasumata maksete summa 24,8 miljardit eurot, st 5,6 % rohkem kui 2013. aastal; julgustab komisjoni kasutama kõiki kättesaadavaid vahendeid, et katta tasumata arved; rõhutab, et praegune olukord kahjustab ennekõike ühtekuuluvuspoliitika kõige väiksemaid ja tundlikumaid toetusesaajaid, nagu VKEd, vabaühendused ja liidud, sest nende kulude eelrahastamise suutlikkus on piiratud;

| 12. | tunneb heameelt asjaolu üle, et nõukogu, komisjon ja parlament on saavutanud kokkuleppe aasta lõpus maksmata jäänud arvete vähendamise kohta praeguse mitmeaastase finantsraamistiku käigus kuni struktuurilise tasemeni, nagu on sätestatud 2015. aasta eelarvekokkuleppega kaasnevas ühisavalduses, ning võtab teadmiseks komisjoni 23. märtsi 2015. aasta dokumendi „Maksekava elemendid ELi eelarve kontrolli alla saamiseks“; tuletab komisjonile meelde tema lubadust esitada võimalikult kiiresti ning igal juhul enne 2016. aasta eelarveprojekti esitamist ettepanek maksekava kohta; tuletab samuti kõigile institutsioonidele meelde nende võetud kohustust leppida sellises kavas kokku 2015. aastal ja viia see ellu praeguse mitmeaastase finantsraamistiku vahekokkuvõtte ajaks; |
| --- | --- |

12.

tunneb heameelt asjaolu üle, et nõukogu, komisjon ja parlament on saavutanud kokkuleppe aasta lõpus maksmata jäänud arvete vähendamise kohta praeguse mitmeaastase finantsraamistiku käigus kuni struktuurilise tasemeni, nagu on sätestatud 2015. aasta eelarvekokkuleppega kaasnevas ühisavalduses, ning võtab teadmiseks komisjoni 23. märtsi 2015. aasta dokumendi „Maksekava elemendid ELi eelarve kontrolli alla saamiseks“; tuletab komisjonile meelde tema lubadust esitada võimalikult kiiresti ning igal juhul enne 2016. aasta eelarveprojekti esitamist ettepanek maksekava kohta; tuletab samuti kõigile institutsioonidele meelde nende võetud kohustust leppida sellises kavas kokku 2015. aastal ja viia see ellu praeguse mitmeaastase finantsraamistiku vahekokkuvõtte ajaks;

| 13. | rõhutab, et mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärade (16) väljapakutud muutmine, millega paigutatakse mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 19 lõike 2 alusel kogu alamrubriigi 1b 11,2 miljardit eurot kulukohustustes ümber 2014. aastast 2015. aastasse, ning finantsmääruse artikli 13 lõike 2 punkti a alusel kulukohustustes 8,5 miljardi euro ülekandmine (17) 2014. aastast 2015. aastasse väldivad nende kulukohustuste tühistamist rubriigis 1b, kuid kumbki ei aita tõeliselt lahendada programmitöös esinevate viivituste probleemi ega muuta asjaolu, et krooniliselt hilinev rakendamine ja süstemaatiliselt hilinevad maksed võivad põhjustada lõplikele kasusaajatele suuri probleeme; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärade (16) väljapakutud muutmine, millega paigutatakse mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 19 lõike 2 alusel kogu alamrubriigi 1b 11,2 miljardit eurot kulukohustustes ümber 2014. aastast 2015. aastasse, ning finantsmääruse artikli 13 lõike 2 punkti a alusel kulukohustustes 8,5 miljardi euro ülekandmine (17) 2014. aastast 2015. aastasse väldivad nende kulukohustuste tühistamist rubriigis 1b, kuid kumbki ei aita tõeliselt lahendada programmitöös esinevate viivituste probleemi ega muuta asjaolu, et krooniliselt hilinev rakendamine ja süstemaatiliselt hilinevad maksed võivad põhjustada lõplikele kasusaajatele suuri probleeme;

| 14. | toonitab, et eespool nimetatud tegemata maksed ELi eelarve rubriigi 1b all on tegelikult kõige olulisem ühtekuuluvuspoliitika rakendamist ohustav tegur nii eelmisel kui ennustatavalt ka käimasoleval 2014.–2020. aasta programmiperioodil; rõhutab veel kord, et nende tegemata maksete mõju annab kohapeal ühtekuuluvuspoliitika elluviijatele tõsiselt, mõnikord ka äärmuslikult tunda; kutsub seetõttu komisjoni üles koostama tegevuskava, milles nähtaks ette konkreetsete järkjärguliste meetmete täpne ajakava, mida toetaksid täpselt määratud eelarvevahendid, et makseviivitusi vähendada ja seejärel need kaotada; loodab, et nõukogu mõistab lõpuks, et olukord on tõsine ja ei saa niiviisi jätkuda, ning on valmis aktiivselt osalema probleemile stabiilse lahenduse otsimisel; on veendunud, et nimetatud meetmete esmase eesmärgina peaks 2015. aastal olema tegemata maksete vähendamist tõepoolest tunda; |
| --- | --- |

14.

toonitab, et eespool nimetatud tegemata maksed ELi eelarve rubriigi 1b all on tegelikult kõige olulisem ühtekuuluvuspoliitika rakendamist ohustav tegur nii eelmisel kui ennustatavalt ka käimasoleval 2014.–2020. aasta programmiperioodil; rõhutab veel kord, et nende tegemata maksete mõju annab kohapeal ühtekuuluvuspoliitika elluviijatele tõsiselt, mõnikord ka äärmuslikult tunda; kutsub seetõttu komisjoni üles koostama tegevuskava, milles nähtaks ette konkreetsete järkjärguliste meetmete täpne ajakava, mida toetaksid täpselt määratud eelarvevahendid, et makseviivitusi vähendada ja seejärel need kaotada; loodab, et nõukogu mõistab lõpuks, et olukord on tõsine ja ei saa niiviisi jätkuda, ning on valmis aktiivselt osalema probleemile stabiilse lahenduse otsimisel; on veendunud, et nimetatud meetmete esmase eesmärgina peaks 2015. aastal olema tegemata maksete vähendamist tõepoolest tunda;

| 15. | rõhutab, et äärmiselt tähtis on alustada rakenduskavade rakendamist niipea, kui need on vastu võetud, et võimalikult suurendada investeeringute tulemusi, hoogustada töökohtade loomist, suurendada tootlikkuse kasvu ning aidata kaasa liidu kliima- ja energiaeesmärkide saavutamisele, ning et komisjon ja liikmesriigid peaksid andma oma parima, et nende vastuvõtmist kiirendada, tegemata mingeid järeleandmisi kvaliteedi suhtes; nõuab, et komisjon – keskendudes hoolikalt vajadusele jätkata pettustevastast võitlust – analüüsiks kõiki oma sisemenetluste ühtlustamise võimalusi, et kiirendada menetlusi, mis tuginevad rakenduskavade vastuvõtmiseks kavandatud kahele stsenaariumile, ja vältida mis tahes täiendavaid viivitusi rakendamise alustamisel; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et äärmiselt tähtis on alustada rakenduskavade rakendamist niipea, kui need on vastu võetud, et võimalikult suurendada investeeringute tulemusi, hoogustada töökohtade loomist, suurendada tootlikkuse kasvu ning aidata kaasa liidu kliima- ja energiaeesmärkide saavutamisele, ning et komisjon ja liikmesriigid peaksid andma oma parima, et nende vastuvõtmist kiirendada, tegemata mingeid järeleandmisi kvaliteedi suhtes; nõuab, et komisjon – keskendudes hoolikalt vajadusele jätkata pettustevastast võitlust – analüüsiks kõiki oma sisemenetluste ühtlustamise võimalusi, et kiirendada menetlusi, mis tuginevad rakenduskavade vastuvõtmiseks kavandatud kahele stsenaariumile, ja vältida mis tahes täiendavaid viivitusi rakendamise alustamisel;

| 16. | eespool toodut arvesse võttes palub komisjonil: esitada parlamendile meetmed, mida ta ette näeb, et toetada rakenduskavade võimalikult kiiret rakendamist, eelkõige selleks, et vältida vahendite vabastamist 2017. aastal, koos kavandatud ajakavaga; selgitada maksete viibimise mõju uute rakenduskavade rakendamise alustamisele ja pakkuda välja lahendusi, mis võimaldaksid kahju vähendada; nõuab ühtlasi, et komisjon analüüsiks üldsätete määruse artikli 16 lõikes 3 ette nähtud läbirääkimiste tulemuste aruandes 2014.–2020. aasta ühtekuuluvuspoliitika viivitustega käivitamise võimalikku mõju majanduskasvule ja töökohtade loomisele ning esitaks saadud kogemuste põhjal soovitused; |
| --- | --- |

16.

eespool toodut arvesse võttes palub komisjonil: esitada parlamendile meetmed, mida ta ette näeb, et toetada rakenduskavade võimalikult kiiret rakendamist, eelkõige selleks, et vältida vahendite vabastamist 2017. aastal, koos kavandatud ajakavaga; selgitada maksete viibimise mõju uute rakenduskavade rakendamise alustamisele ja pakkuda välja lahendusi, mis võimaldaksid kahju vähendada; nõuab ühtlasi, et komisjon analüüsiks üldsätete määruse artikli 16 lõikes 3 ette nähtud läbirääkimiste tulemuste aruandes 2014.–2020. aasta ühtekuuluvuspoliitika viivitustega käivitamise võimalikku mõju majanduskasvule ja töökohtade loomisele ning esitaks saadud kogemuste põhjal soovitused;

| 17. | on arvamusel, et 2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistikuga, mis tuleneb komisjoni esitatud muudatusest mitmeaastase finantsraamistiku määruses, millega 2014. aastal eraldamata assigneeringud kantakse üle ainult 2015. aastasse, suurendatakse märkimisväärselt 2018. aastal assigneeringute vabastamise ohtu seoses programmidega, mida 2014. aastal vastu ei võetud, ning seetõttu ei suudeta sellega edendada ELi vahendite täielikku kasutamist ega tulemuslikku toetust ELi investeeringutele majanduskasvu ja töökohtadesse; kutsub komisjoni üles esitama ühissätete määruse artiklis 53 sätestatud 2017. aasta strateegilise aruande koostamisel piisavalt varakult asjakohased seadusandlikud ja muud meetmed, et vältida assigneeringute vabastamise ohtu; |
| --- | --- |

17.

on arvamusel, et 2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistikuga, mis tuleneb komisjoni esitatud muudatusest mitmeaastase finantsraamistiku määruses, millega 2014. aastal eraldamata assigneeringud kantakse üle ainult 2015. aastasse, suurendatakse märkimisväärselt 2018. aastal assigneeringute vabastamise ohtu seoses programmidega, mida 2014. aastal vastu ei võetud, ning seetõttu ei suudeta sellega edendada ELi vahendite täielikku kasutamist ega tulemuslikku toetust ELi investeeringutele majanduskasvu ja töökohtadesse; kutsub komisjoni üles esitama ühissätete määruse artiklis 53 sätestatud 2017. aasta strateegilise aruande koostamisel piisavalt varakult asjakohased seadusandlikud ja muud meetmed, et vältida assigneeringute vabastamise ohtu;

| 18. | tunneb muret asjaolu pärast, et teatavates liikmesriikides on vahendite kasutamise määr olnud programmitöö perioodil 2007–2013 madal, ning hoiatab, et selle põhjustega tuleks tegeleda, et vältida samade probleemide kordumist järgmisel perioodil; toonitab, et haldussuutlikkus on ühtekuuluvuspoliitika tulemusliku ja tõhusa rakendamise jaoks ülimalt oluline; rõhutab, et ebastabiilsus avalikus teenistuses koos poliitika nõrga koordineerimisega võib õõnestada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide edukat rakendamist ning kujutada endast ohtu tulemuslikule poliitika juhtimisele üldiselt; |
| --- | --- |

18.

tunneb muret asjaolu pärast, et teatavates liikmesriikides on vahendite kasutamise määr olnud programmitöö perioodil 2007–2013 madal, ning hoiatab, et selle põhjustega tuleks tegeleda, et vältida samade probleemide kordumist järgmisel perioodil; toonitab, et haldussuutlikkus on ühtekuuluvuspoliitika tulemusliku ja tõhusa rakendamise jaoks ülimalt oluline; rõhutab, et ebastabiilsus avalikus teenistuses koos poliitika nõrga koordineerimisega võib õõnestada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide edukat rakendamist ning kujutada endast ohtu tulemuslikule poliitika juhtimisele üldiselt;

| 19. | teeb ettepaneku, et järgmise programmitöö perioodi ettevalmistamisel võib programmitööga seotud õigusnormid esitada eraldi enne eelarveettepanekuid, sidudes seega sisu ja raha käsitlevad arutelud üksteisest lahti ning jättes piisavalt aega programmide põhjalikeks ettevalmistusteks; tuletab meelde, et kuigi õigusnormid on väga ulatuslikud, ei tagaks see liikmesriikidele ja piirkondadele täielikku kindlust ning võib anda alust erinevateks tõlgendusteks; märgib, et õigusnormide lihtsustamise osas on veel arenguruumi; |
| --- | --- |

19.

teeb ettepaneku, et järgmise programmitöö perioodi ettevalmistamisel võib programmitööga seotud õigusnormid esitada eraldi enne eelarveettepanekuid, sidudes seega sisu ja raha käsitlevad arutelud üksteisest lahti ning jättes piisavalt aega programmide põhjalikeks ettevalmistusteks; tuletab meelde, et kuigi õigusnormid on väga ulatuslikud, ei tagaks see liikmesriikidele ja piirkondadele täielikku kindlust ning võib anda alust erinevateks tõlgendusteks; märgib, et õigusnormide lihtsustamise osas on veel arenguruumi;

| 20. | kutsub komisjoni üles majanduskasvule ja töökohtadele avalduvat võimalikku mõju arvesse võttes hoolikalt kaaluma finantskorrektsioonide kohaldamist või maksete peatamist; |
| --- | --- |

20.

kutsub komisjoni üles majanduskasvule ja töökohtadele avalduvat võimalikku mõju arvesse võttes hoolikalt kaaluma finantskorrektsioonide kohaldamist või maksete peatamist;

Ühtekuuluvuspoliitika 2014.–2020. aasta arukate, kestlike ja kaasavate investeeringute keskmes

| 21. | rõhutab veel kord ühtekuuluvuspoliitika algset ülesannet edendada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ning vähendada piirkondade ebavõrdsust, pakkudes eelkõige toetust vähem arenenud piirkondadele; toonitab, et oma aluslepingus sätestatud olemuse ja algse ülesehituse poolest aitab poliitika kaasa ELi eesmärkidele, eelkõige strateegia „Euroopa 2020“ aruka, kestliku ja kaasava majanduskasvu eesmärkidele, samuti aluslepingu põhieesmärgile, milleks on territoriaalse ühtsuse tugevdamine; |
| --- | --- |

21.

rõhutab veel kord ühtekuuluvuspoliitika algset ülesannet edendada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ning vähendada piirkondade ebavõrdsust, pakkudes eelkõige toetust vähem arenenud piirkondadele; toonitab, et oma aluslepingus sätestatud olemuse ja algse ülesehituse poolest aitab poliitika kaasa ELi eesmärkidele, eelkõige strateegia „Euroopa 2020“ aruka, kestliku ja kaasava majanduskasvu eesmärkidele, samuti aluslepingu põhieesmärgile, milleks on territoriaalse ühtsuse tugevdamine;

| 22. | tervitab uut Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) ning selle potentsiaalset võimendavat mõju; rõhutab, et EFSI põhieesmärk peaks olema majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tagamine ning seetõttu peaksid sellest kasu saama kõik ELi piirkonnad; rõhutab vajadust tagada EFSI vahendite täiendavus ja seega täiendavus ning koostoime EFSI ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahel, säilitades samas nende rahalise eraldatuse; samuti soovitab asjaosalistel toetuda 2008. aastal Euroopa majanduse elavdamise kava rakendamisel saadud kogemustele, eriti arukate investeeringute asjus; |
| --- | --- |

22.

tervitab uut Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) ning selle potentsiaalset võimendavat mõju; rõhutab, et EFSI põhieesmärk peaks olema majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tagamine ning seetõttu peaksid sellest kasu saama kõik ELi piirkonnad; rõhutab vajadust tagada EFSI vahendite täiendavus ja seega täiendavus ning koostoime EFSI ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahel, säilitades samas nende rahalise eraldatuse; samuti soovitab asjaosalistel toetuda 2008. aastal Euroopa majanduse elavdamise kava rakendamisel saadud kogemustele, eriti arukate investeeringute asjus;

| 23. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama kõigi ELi investeerimis- ja arengupoliitiliste meetmete, eelkõige ühtekuuluvuspoliitika tõhusamat kooskõlastatust, samuti ka Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide, muude ELi fondide ning riiklike ja piirkondlike rahastamisvahendite kooskõlastatust, et kindlustada täiendavus ja tugevam koostoime, vältida kattumisi ja topelttoetusi ning tagada ELi rahastamise suur Euroopa lisaväärtus; palub komisjonil oma järgmistes ühtekuuluvuse aruannetes koostoime kohta aru anda; soovitab, et uue ELi investeeringutekava rakendamine võtaks arvesse kolme ühisalgatuse JEREMIE, JESSICA ja JASMINE kogemusi, mis võimaldasid suurendada struktuurifondide ärakasutamist 2000.–2006. aasta 1,2 miljardilt eurolt 2007.–2012. aastal 8,4 miljardile eurole; nõuab laiahaardelist ja üksikasjalikku analüüsi konsultatsioonis Euroopa Investeerimispanga (EIP) ja Euroopa Investeerimisfondiga; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama kõigi ELi investeerimis- ja arengupoliitiliste meetmete, eelkõige ühtekuuluvuspoliitika tõhusamat kooskõlastatust, samuti ka Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide, muude ELi fondide ning riiklike ja piirkondlike rahastamisvahendite kooskõlastatust, et kindlustada täiendavus ja tugevam koostoime, vältida kattumisi ja topelttoetusi ning tagada ELi rahastamise suur Euroopa lisaväärtus; palub komisjonil oma järgmistes ühtekuuluvuse aruannetes koostoime kohta aru anda; soovitab, et uue ELi investeeringutekava rakendamine võtaks arvesse kolme ühisalgatuse JEREMIE, JESSICA ja JASMINE kogemusi, mis võimaldasid suurendada struktuurifondide ärakasutamist 2000.–2006. aasta 1,2 miljardilt eurolt 2007.–2012. aastal 8,4 miljardile eurole; nõuab laiahaardelist ja üksikasjalikku analüüsi konsultatsioonis Euroopa Investeerimispanga (EIP) ja Euroopa Investeerimisfondiga;

| 24. | rõhutab, et ühtekuuluvuspoliitika õigusaktid sätestavad finantsvahendite laiendatud kasutamise, et kahekordistada nende panust 2014.–2020. aastal umbes 25–30 miljardile eurole, laiendades nende valdkondlikku ulatust ja pakkudes liikmesriikidele ning piirkondadele rohkem paindlikkust; rõhutab finantsvahendite rolli täiendavate avaliku sektori või erasektori kaasrahastatavate investeeringute kasutuselevõtmisel, et tegeleda turutõrgetega vastavalt strateegiale „Euroopa 2020“ ja ühtekuuluvuspoliitika prioriteetidele; toetab eelkõike riske jagavat VKEde algatust ning kutsub komisjoni üles tegema jõupingutusi, et muuta rahastamisvahendid liikmesriikide ja piirkondade jaoks kergesti kasutatavaks, tagades seeläbi, et rahastamisvahendite toetamise kahekordistamine saavutatakse selle enda kasulikkuse põhjal ning et sidusrühmade vastutus selle eesmärgi eest oleks selgelt määratletud; rõhutab vajadust tagada läbipaistvus, vastutus ja kontroll seoses ELi raha hõlmavate rahastamisvahenditega; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et ühtekuuluvuspoliitika õigusaktid sätestavad finantsvahendite laiendatud kasutamise, et kahekordistada nende panust 2014.–2020. aastal umbes 25–30 miljardile eurole, laiendades nende valdkondlikku ulatust ja pakkudes liikmesriikidele ning piirkondadele rohkem paindlikkust; rõhutab finantsvahendite rolli täiendavate avaliku sektori või erasektori kaasrahastatavate investeeringute kasutuselevõtmisel, et tegeleda turutõrgetega vastavalt strateegiale „Euroopa 2020“ ja ühtekuuluvuspoliitika prioriteetidele; toetab eelkõike riske jagavat VKEde algatust ning kutsub komisjoni üles tegema jõupingutusi, et muuta rahastamisvahendid liikmesriikide ja piirkondade jaoks kergesti kasutatavaks, tagades seeläbi, et rahastamisvahendite toetamise kahekordistamine saavutatakse selle enda kasulikkuse põhjal ning et sidusrühmade vastutus selle eesmärgi eest oleks selgelt määratletud; rõhutab vajadust tagada läbipaistvus, vastutus ja kontroll seoses ELi raha hõlmavate rahastamisvahenditega;

| 25. | hoiatab siiski, et Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond ei tohiks õõnestada ühtekuuluvuspoliitika programmitöö strateegilist sidusust ja pikaajalist perspektiivi; rõhutab, et struktuurifondide ümbersuunamine töötaks eesmärkidele vastu ja seda ei saa seetõttu aktsepteerida, sest see ohustades fondide tulemuslikkust ja piirkondade arengut; juhib tähelepanu sellele, et 2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku rubriigis 1b kokku lepitud rahalisi eraldisi liikmesriikidele ei saa Euroopa strateegiliste investeeringute fondi eesmärkidel muuta; rõhutab, et toetuste asendamine laenude, omakapitali või tagatistega, millel on küll mõningaid eeliseid, tuleb viia ellu ettevaatlikult, võttes arvesse piirkondade ebavõrdsust ning finantsinstrumentide kasutamise tavade ja kogemuste erinevust piirkondade vahel; märgib, et kõige enam investeerimisstiimuleid vajavatel piirkondadel on sageli nõrk haldussuutlikkus ja toetuste kasutamise suutlikkus; |
| --- | --- |

25.

hoiatab siiski, et Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond ei tohiks õõnestada ühtekuuluvuspoliitika programmitöö strateegilist sidusust ja pikaajalist perspektiivi; rõhutab, et struktuurifondide ümbersuunamine töötaks eesmärkidele vastu ja seda ei saa seetõttu aktsepteerida, sest see ohustades fondide tulemuslikkust ja piirkondade arengut; juhib tähelepanu sellele, et 2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku rubriigis 1b kokku lepitud rahalisi eraldisi liikmesriikidele ei saa Euroopa strateegiliste investeeringute fondi eesmärkidel muuta; rõhutab, et toetuste asendamine laenude, omakapitali või tagatistega, millel on küll mõningaid eeliseid, tuleb viia ellu ettevaatlikult, võttes arvesse piirkondade ebavõrdsust ning finantsinstrumentide kasutamise tavade ja kogemuste erinevust piirkondade vahel; märgib, et kõige enam investeerimisstiimuleid vajavatel piirkondadel on sageli nõrk haldussuutlikkus ja toetuste kasutamise suutlikkus;

| 26. | hoiatab, et projektide valimise paindlikkus EFSI raames võib ohustada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, sest investeeringud võidakse suunata rohkem arenenud liikmesriikidesse; palub komisjonil tihedalt jälgida EFSI ja Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahelist seost; |
| --- | --- |

26.

hoiatab, et projektide valimise paindlikkus EFSI raames võib ohustada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, sest investeeringud võidakse suunata rohkem arenenud liikmesriikidesse; palub komisjonil tihedalt jälgida EFSI ja Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahelist seost;

Ühtekuuluvuspoliitika tulemuslikkus, tõhusus ja tulemustele orienteeritus 2014.–2020. aastal

| 27. | rõhutab, kui tähtsad on kõik ühtekuuluvuspoliitika tulemuslikkuse, lihtsustamise, tõhususe ja tulemustele ning toimivusele orienteerituse parandamisele suunatud meetmed, mis peaksid tagama ülemineku rahaliste vahendite ärakasutamise kriteeriumidelt kulutuste kvaliteedile ja kaasrahastatud tegevuse suurele lisaväärtusele; soovitab sellega seoses teha ettepanekuid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide asjaomaste eeskirjade tehniliseks kohandamiseks; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, kui tähtsad on kõik ühtekuuluvuspoliitika tulemuslikkuse, lihtsustamise, tõhususe ja tulemustele ning toimivusele orienteerituse parandamisele suunatud meetmed, mis peaksid tagama ülemineku rahaliste vahendite ärakasutamise kriteeriumidelt kulutuste kvaliteedile ja kaasrahastatud tegevuse suurele lisaväärtusele; soovitab sellega seoses teha ettepanekuid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide asjaomaste eeskirjade tehniliseks kohandamiseks;

| 28. | väljendab heameelt selle üle, et arukasse, kestlikku ja kaasavasse majanduskasvu tehtavaid investeeringuid toetatakse rohkem teemade kaupa, et luua majanduskasvu ja töökohti, võidelda kliimamuutuste ja energiasõltuvusega, vähendada vaesust ja sotsiaalset tõrjutust, ning et perioodi 2014–2020 programmides keskendutakse rohkem tulemustele ja mõõdetavusele, mis peaks aitama veelgi suurendada ühtekuuluvuspoliitika tõhusust ja tulemuslikkust; nõuab samas jätkuvalt suuremat paindlikkust piirkondade puhul sõltuvalt kohalikust ja piirkondlikust eripärast, eriti tõsise kriisi kontekstis, et vähendada liidu eri piirkondade arenguerinevusi; nõuab tõeliselt integreeritud ja territoriaalset lähenemisviisi sihtprogrammide ning projektide puhul, mis täidavad kohapealseid vajadusi; |
| --- | --- |

28.

väljendab heameelt selle üle, et arukasse, kestlikku ja kaasavasse majanduskasvu tehtavaid investeeringuid toetatakse rohkem teemade kaupa, et luua majanduskasvu ja töökohti, võidelda kliimamuutuste ja energiasõltuvusega, vähendada vaesust ja sotsiaalset tõrjutust, ning et perioodi 2014–2020 programmides keskendutakse rohkem tulemustele ja mõõdetavusele, mis peaks aitama veelgi suurendada ühtekuuluvuspoliitika tõhusust ja tulemuslikkust; nõuab samas jätkuvalt suuremat paindlikkust piirkondade puhul sõltuvalt kohalikust ja piirkondlikust eripärast, eriti tõsise kriisi kontekstis, et vähendada liidu eri piirkondade arenguerinevusi; nõuab tõeliselt integreeritud ja territoriaalset lähenemisviisi sihtprogrammide ning projektide puhul, mis täidavad kohapealseid vajadusi;

| 29. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tagama riiklike reformikavade ja rakenduskavade sidusust, et võtta nõuetekohaselt arvesse riigipõhiseid soovitusi ja tagada kooskõlastamine majanduse juhtimise menetlustega, vältides seeläbi varajase ümberplaneerimise ohtu; |
| --- | --- |

29.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tagama riiklike reformikavade ja rakenduskavade sidusust, et võtta nõuetekohaselt arvesse riigipõhiseid soovitusi ja tagada kooskõlastamine majanduse juhtimise menetlustega, vältides seeläbi varajase ümberplaneerimise ohtu;

| 30. | tuletab sellega seoses meelde parlamendi esialgset vastuseisu ja rõhutab parlamendi vastutust olla täielikult kaasatud ning teostada kontrolli ja järelevalvet; nõuab, et komisjon ja nõukogu esitaksid täieliku, läbipaistva ja õigeaegse teabe kriteeriumide ning kogu menetluse kohta, mis võiks põhjustada programmi muutmise või Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kulukohustuste või maksete peatamise kooskõlas ühissätete määruse artikli 23 lõikega 15; märgib, et kulukohustuste või maksete peatamise otsus tuleks teha viimase võimalusena, kui kõik teised võimalused on ära kasutatud ja on hinnatud võimalike tagasilöökide mõju majanduskasvule ja töökohtadele, sest kulukohustuste või maksete peatamisel võivad olla tõsised tagajärjed riiklikele, piirkondlikele ja kohalikele ametiasutustele, samuti ühtekuuluvuspoliitika eesmärkide saavutamisele tervikuna; on seisukohal, et makromajandusliku tingimuslikkuse eesmärk peaks olema ühtekuuluvuspoliitika jätkusuutlikumaks ja tõhusamaks muutmine, ning on vastu ideele, et piirkondi, kohti või kodanikke karistatakse valitsuste makromajanduslike otsuste eest; juhib tähelepanu programmide muutmisega seotud võimalikule halduskoormusele; tuletab meelde, et nimetatud määruse artikli 23 lõike 4 kohaselt esitatava programmi muutmise ettepaneku jaoks on vajalik eelnev konsulteerimine asjaomase seirekomisjoniga kooskõlas sama määruse artikli 49 lõikega 3; |
| --- | --- |

30.

tuletab sellega seoses meelde parlamendi esialgset vastuseisu ja rõhutab parlamendi vastutust olla täielikult kaasatud ning teostada kontrolli ja järelevalvet; nõuab, et komisjon ja nõukogu esitaksid täieliku, läbipaistva ja õigeaegse teabe kriteeriumide ning kogu menetluse kohta, mis võiks põhjustada programmi muutmise või Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kulukohustuste või maksete peatamise kooskõlas ühissätete määruse artikli 23 lõikega 15; märgib, et kulukohustuste või maksete peatamise otsus tuleks teha viimase võimalusena, kui kõik teised võimalused on ära kasutatud ja on hinnatud võimalike tagasilöökide mõju majanduskasvule ja töökohtadele, sest kulukohustuste või maksete peatamisel võivad olla tõsised tagajärjed riiklikele, piirkondlikele ja kohalikele ametiasutustele, samuti ühtekuuluvuspoliitika eesmärkide saavutamisele tervikuna; on seisukohal, et makromajandusliku tingimuslikkuse eesmärk peaks olema ühtekuuluvuspoliitika jätkusuutlikumaks ja tõhusamaks muutmine, ning on vastu ideele, et piirkondi, kohti või kodanikke karistatakse valitsuste makromajanduslike otsuste eest; juhib tähelepanu programmide muutmisega seotud võimalikule halduskoormusele; tuletab meelde, et nimetatud määruse artikli 23 lõike 4 kohaselt esitatava programmi muutmise ettepaneku jaoks on vajalik eelnev konsulteerimine asjaomase seirekomisjoniga kooskõlas sama määruse artikli 49 lõikega 3;

| 31. | juhib tähelepanu sellele, et eeskirjade eiramine tuleneb märkimisväärses osas nõuete ja eeskirjade keerukusest; rõhutab, et ühtekuuluvusprogrammide rakendamises esinevat eeskirjade eiramiste hulka võiks vähendada juhtimise ja menetluste lihtsustamise kaudu ning äsja vastuvõetud asjakohaste direktiivide kiire siseriiklikku õigusse ülevõtmise kaudu, samuti haldussuutlikkuse tugevdamise teel, eelkõige vähem arenenud piirkondades; rõhutab seetõttu toetusesaajate halduskoormuse vähendamise vajadust, tagades samas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide assigneeringute nõuetekohase kasutamise tagamiseks vajaliku kontrolli, samuti rõhutab vajadust juhtimis- ja kontrollisüsteeme optimeerida ja paindlikumaks muuta, riskihindamisele suuremat tähelepanu pöörata ja korrigeerida ülesannete jaotamist kõigi asutuste vahel, samas õõnestamata kehtivaid tugevdatud kontrollimenetlusi, et eeskirjade eiramist tulemuslikumalt ennetada ja seeläbi vältida finantskorrektsioone ning maksete katkestusi ja peatamisi; tunneb muret rahastamisvahendite abisaajatele jagamise määrade väiksuse pärast, pidades eelkõige silmas eesmärki suurendada nende vahendite kasutamist; palub sellega seoses nende finantsinstrumentidega töötavatel liikmesriikidel, korraldusasutustel ja muudel asjaomastel sidusrühmadel kasutada täielikult ära dokumendi „Rahastamisvahendid – tehnilise nõustamise platvorm“ (FI-TAP) ja platvormi fi-compass kaudu pakutav tehniline abi; |
| --- | --- |

31.

juhib tähelepanu sellele, et eeskirjade eiramine tuleneb märkimisväärses osas nõuete ja eeskirjade keerukusest; rõhutab, et ühtekuuluvusprogrammide rakendamises esinevat eeskirjade eiramiste hulka võiks vähendada juhtimise ja menetluste lihtsustamise kaudu ning äsja vastuvõetud asjakohaste direktiivide kiire siseriiklikku õigusse ülevõtmise kaudu, samuti haldussuutlikkuse tugevdamise teel, eelkõige vähem arenenud piirkondades; rõhutab seetõttu toetusesaajate halduskoormuse vähendamise vajadust, tagades samas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide assigneeringute nõuetekohase kasutamise tagamiseks vajaliku kontrolli, samuti rõhutab vajadust juhtimis- ja kontrollisüsteeme optimeerida ja paindlikumaks muuta, riskihindamisele suuremat tähelepanu pöörata ja korrigeerida ülesannete jaotamist kõigi asutuste vahel, samas õõnestamata kehtivaid tugevdatud kontrollimenetlusi, et eeskirjade eiramist tulemuslikumalt ennetada ja seeläbi vältida finantskorrektsioone ning maksete katkestusi ja peatamisi; tunneb muret rahastamisvahendite abisaajatele jagamise määrade väiksuse pärast, pidades eelkõige silmas eesmärki suurendada nende vahendite kasutamist; palub sellega seoses nende finantsinstrumentidega töötavatel liikmesriikidel, korraldusasutustel ja muudel asjaomastel sidusrühmadel kasutada täielikult ära dokumendi „Rahastamisvahendid – tehnilise nõustamise platvorm“ (FI-TAP) ja platvormi fi-compass kaudu pakutav tehniline abi;

Tööhõive, VKEd, noored ja haridus

| 32. | rõhutab, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid võiksid aidata oluliselt kaasa kriisi negatiivsete sotsiaalsete tagajärgede tagasipööramisele ning et selleks tuleks edendada ja lihtsustada mitmest fondist rahastatava programmitöö pakutavat terviklikku lähenemisviisi, mille puhul fondide koordineerimine oleks tõhusam ja paindlikkus suurem, võimaldades paremini ära kasutada eelkõige ESFi ja ERFi koostoimet; rõhutab, et ESFi rahastatud investeeringud ei saa anda optimaalseid tulemusi, kui ei ole loodud asjakohast taristut ja sobivaid institutsioone; juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid võivad tulemuslikult toetada sotsiaalset kaasatust ning seda tuleks seega ära kasutada ebasoodsas olukorras olevate ja haavatavate rühmade, näiteks romade ja puuetega inimeste integreerimise toetamiseks ning lastele ja täiskasvanutele mõeldud institutsiooniliste teenuste kogukonnapõhiseks muutmise toetamiseks; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid võiksid aidata oluliselt kaasa kriisi negatiivsete sotsiaalsete tagajärgede tagasipööramisele ning et selleks tuleks edendada ja lihtsustada mitmest fondist rahastatava programmitöö pakutavat terviklikku lähenemisviisi, mille puhul fondide koordineerimine oleks tõhusam ja paindlikkus suurem, võimaldades paremini ära kasutada eelkõige ESFi ja ERFi koostoimet; rõhutab, et ESFi rahastatud investeeringud ei saa anda optimaalseid tulemusi, kui ei ole loodud asjakohast taristut ja sobivaid institutsioone; juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid võivad tulemuslikult toetada sotsiaalset kaasatust ning seda tuleks seega ära kasutada ebasoodsas olukorras olevate ja haavatavate rühmade, näiteks romade ja puuetega inimeste integreerimise toetamiseks ning lastele ja täiskasvanutele mõeldud institutsiooniliste teenuste kogukonnapõhiseks muutmise toetamiseks;

| 33. | kutsub komisjoni üles pöörama kogu liidus erilist tähelepanu vähemusrühmade olukorrale, kuna nad kannatavad kõikide sotsiaalse tõrjutuse vormide all ning seega tõenäolisemalt ka struktuurse tööpuuduse all; arvab, et sotsiaalse ühtekuuluvuse mis tahes poliitika väljatöötamisel liidus tuleb arvesse võtta vähemuste integreerimist; |
| --- | --- |

33.

kutsub komisjoni üles pöörama kogu liidus erilist tähelepanu vähemusrühmade olukorrale, kuna nad kannatavad kõikide sotsiaalse tõrjutuse vormide all ning seega tõenäolisemalt ka struktuurse tööpuuduse all; arvab, et sotsiaalse ühtekuuluvuse mis tahes poliitika väljatöötamisel liidus tuleb arvesse võtta vähemuste integreerimist;

| 34. | rõhutab VKEde võtmerolli töökohtade loomises ja juhib tähelepanu nende potentsiaalile edendada arukat majanduskasvu ning digitaalset ja vähese CO2-heitega majandust; nõuab soodsat õiguskeskkonda, mis stimuleerib asutama ja käigus hoidma selliseid ettevõtteid, eelkõige noorte loodud ja maapiirkondades asuvaid ettevõtteid; toonitab VKEde bürokraatliku koormuse vähendamise ning nende rahastamisele juurdepääsu hõlbustamise tähtsust, samuti vajadust toetada programme ja koolitusi, mis edendavad ettevõtlusoskuste arendamist; |
| --- | --- |

34.

rõhutab VKEde võtmerolli töökohtade loomises ja juhib tähelepanu nende potentsiaalile edendada arukat majanduskasvu ning digitaalset ja vähese CO2-heitega majandust; nõuab soodsat õiguskeskkonda, mis stimuleerib asutama ja käigus hoidma selliseid ettevõtteid, eelkõige noorte loodud ja maapiirkondades asuvaid ettevõtteid; toonitab VKEde bürokraatliku koormuse vähendamise ning nende rahastamisele juurdepääsu hõlbustamise tähtsust, samuti vajadust toetada programme ja koolitusi, mis edendavad ettevõtlusoskuste arendamist;

| 35. | toonitab, et VKEd moodustavad 99 % ELi ettevõtetest ja hõlmavad 80 % kõigist liidu töökohtadest; |
| --- | --- |

35.

toonitab, et VKEd moodustavad 99 % ELi ettevõtetest ja hõlmavad 80 % kõigist liidu töökohtadest;

| 36. | väljendab muret selle pärast, et komisjon on kehtestatud liiga madala piirmäära (5 miljonit eurot) ERFi kaudu toetuse andmiseks väikesemahulistele kultuuri ja säästva turismi taristutele, mis lisaks määratletakse abikõlblike kulude asemel kogukulude alusel, ning rõhutab tugevat positiivset mõju, mida sellised projektid võivad piirkondlikule arengule avaldada sotsiaal-majandusliku mõju, sotsiaalse kaasamise ja ligitõmbavuse osas; |
| --- | --- |

36.

väljendab muret selle pärast, et komisjon on kehtestatud liiga madala piirmäära (5 miljonit eurot) ERFi kaudu toetuse andmiseks väikesemahulistele kultuuri ja säästva turismi taristutele, mis lisaks määratletakse abikõlblike kulude asemel kogukulude alusel, ning rõhutab tugevat positiivset mõju, mida sellised projektid võivad piirkondlikule arengule avaldada sotsiaal-majandusliku mõju, sotsiaalse kaasamise ja ligitõmbavuse osas;

| 37. | nõustub komisjoni analüüsiga, et majanduse ja sotsiaalvaldkonna prioriteedid, eelkõige ühest küljest majanduskasvu ja teisest küljest sotsiaalse kaasatuse, hariduse ja säästva arengu vallas, võiksid mõnes liikmesriigis olla paremini tasakaalus ning tugineda mõttekale dialoogile partnerite ja sidusrühmadega; rõhutab, et nende prioriteetide saavutamisel on otsustava tähtsusega selge strateegia liikmesriikide institutsioonilise raamistiku edendamiseks haldussuutlikkuse ja õigussüsteemide kvaliteedi poolest; |
| --- | --- |

37.

nõustub komisjoni analüüsiga, et majanduse ja sotsiaalvaldkonna prioriteedid, eelkõige ühest küljest majanduskasvu ja teisest küljest sotsiaalse kaasatuse, hariduse ja säästva arengu vallas, võiksid mõnes liikmesriigis olla paremini tasakaalus ning tugineda mõttekale dialoogile partnerite ja sidusrühmadega; rõhutab, et nende prioriteetide saavutamisel on otsustava tähtsusega selge strateegia liikmesriikide institutsioonilise raamistiku edendamiseks haldussuutlikkuse ja õigussüsteemide kvaliteedi poolest;

| 38. | rõhutab ESFi, noortegarantii ja noorte tööhõive algatuse tähtsust, mis peavad aitama näiteks ettevõtlusalgatuste kujul ellu viia võimalikult palju elujõulisi töökohtade loomise projekte; |
| --- | --- |

38.

rõhutab ESFi, noortegarantii ja noorte tööhõive algatuse tähtsust, mis peavad aitama näiteks ettevõtlusalgatuste kujul ellu viia võimalikult palju elujõulisi töökohtade loomise projekte;

| 39. | hoiatab, et noorte tööpuuduse murettekitavad näitajad ähvardavad tuua kaasa terve põlvkonna kaotuse, eriti vähem arenenud ning kriisist ja tööpuudusest kõige rohkem puudutatud piirkondades; nõuab, et noorte inimeste tööturule integreerimise edendamine peab jääma kõrgeimaks prioriteediks, mille saavutamiseks on vältimatu ELi aktiivne toetus ja millele võib oluliselt kaasa aidata ESFi, ERFi, Ühtekuuluvusfondi ja noorte tööhõive algatuse integreeritud kasutamine; on arvamusel, et selles osas tuleks rakendada rohkem tulemustele orienteeritud lähenemisviisi, et tagada olemasolevate ressursside tõhusaim kasutus, suurendades seeläbi tööhõivet ja konkurentsivõimet, tekitades suuremat tulu ja tuues kasu kogu ELi majandusele; rõhutab selles kontekstis noortegarantii esmatähtsat rolli, et aidata alla 25-aastaseid noori leida kvaliteetne töökoht või omandada töökoha leidmiseks vajalik haridus, oskus ja kogemus; rõhutab, et võimalikult kiiresti tuleb eraldada vajalikud vahendid, et rakendada noortegarantiid ja muid noorte tööhõive algatusega kaetud meetmeid; on veendunud, et tuleks kasutada selgeid ja kergesti mõistetavaid mõjunäitajaid, et ELi fondide mõju majanduskasvule ja tööhõivele nõuetekohaselt hinnata; |
| --- | --- |

39.

hoiatab, et noorte tööpuuduse murettekitavad näitajad ähvardavad tuua kaasa terve põlvkonna kaotuse, eriti vähem arenenud ning kriisist ja tööpuudusest kõige rohkem puudutatud piirkondades; nõuab, et noorte inimeste tööturule integreerimise edendamine peab jääma kõrgeimaks prioriteediks, mille saavutamiseks on vältimatu ELi aktiivne toetus ja millele võib oluliselt kaasa aidata ESFi, ERFi, Ühtekuuluvusfondi ja noorte tööhõive algatuse integreeritud kasutamine; on arvamusel, et selles osas tuleks rakendada rohkem tulemustele orienteeritud lähenemisviisi, et tagada olemasolevate ressursside tõhusaim kasutus, suurendades seeläbi tööhõivet ja konkurentsivõimet, tekitades suuremat tulu ja tuues kasu kogu ELi majandusele; rõhutab selles kontekstis noortegarantii esmatähtsat rolli, et aidata alla 25-aastaseid noori leida kvaliteetne töökoht või omandada töökoha leidmiseks vajalik haridus, oskus ja kogemus; rõhutab, et võimalikult kiiresti tuleb eraldada vajalikud vahendid, et rakendada noortegarantiid ja muid noorte tööhõive algatusega kaetud meetmeid; on veendunud, et tuleks kasutada selgeid ja kergesti mõistetavaid mõjunäitajaid, et ELi fondide mõju majanduskasvule ja tööhõivele nõuetekohaselt hinnata;

| 40. | on seisukohal, et tuleb teha jõupingutusi täiendavate lahenduste leidmiseks, et suurendada saavutusi noorte tööhõive valdkonnas, pidades silmas, et vaatamata ESFi määruse vastuvõtmisele ja noorte tööhõive algatusele ei ole tulemused olnud head, juhib tähelepanu sellele, et EL on poliitiliselt pühendunud otsese toetuse andmisele noorte integreerimiseks tööturule; |
| --- | --- |

40.

on seisukohal, et tuleb teha jõupingutusi täiendavate lahenduste leidmiseks, et suurendada saavutusi noorte tööhõive valdkonnas, pidades silmas, et vaatamata ESFi määruse vastuvõtmisele ja noorte tööhõive algatusele ei ole tulemused olnud head, juhib tähelepanu sellele, et EL on poliitiliselt pühendunud otsese toetuse andmisele noorte integreerimiseks tööturule;

| 41. | rõhutab, et seoses muudatustega tootmistavades ja rahvastiku vananemisega on Euroopa Sotsiaalfondi ja investeerimise roll töötajate oskuste kohandamises märkimisväärselt suurenenud; usub kindlalt, et sellega seoses peaks ESF täiendama liikmesriikide riiklikke meetmeid; palub liikmesriikidel ja komisjonil tagada kättesaadavate vahendite võimalikult tulemuslik ja tõhus kasutamine, et tagada töötajate tööalane konkurentsivõime, sotsiaalne kaasatus ja sooline võrdõiguslikkus; rõhutab samal ajal, et ESFi rahastatavad koolitusprogrammid tuleks kohandada ka ettevõtjatele ja juhtivtöötajatele, et tagada ettevõtete, eelkõige liidus kõige enam töökohti loovate VKEde jätkusuutlik areng; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, et seoses muudatustega tootmistavades ja rahvastiku vananemisega on Euroopa Sotsiaalfondi ja investeerimise roll töötajate oskuste kohandamises märkimisväärselt suurenenud; usub kindlalt, et sellega seoses peaks ESF täiendama liikmesriikide riiklikke meetmeid; palub liikmesriikidel ja komisjonil tagada kättesaadavate vahendite võimalikult tulemuslik ja tõhus kasutamine, et tagada töötajate tööalane konkurentsivõime, sotsiaalne kaasatus ja sooline võrdõiguslikkus; rõhutab samal ajal, et ESFi rahastatavad koolitusprogrammid tuleks kohandada ka ettevõtjatele ja juhtivtöötajatele, et tagada ettevõtete, eelkõige liidus kõige enam töökohti loovate VKEde jätkusuutlik areng;

| 42. | kutsub liikmesriike ja komisjoni eelkõige üles jätkama EURESi platvormi täiustamist ja laiendamist tõhusa vahendina, mis soodustab töötajate liikuvust Euroopas, eelkõige piiriülest liikuvust, parandades töötajate teadmisi Euroopa tööturust, teavitades neid töövõimalustest ja toetades neid administratiivsetes küsimustes; julgustab liikmesriike arendama ja toetama EURESi võrke, võttes sealjuures arvesse, et piiriülesed töötajad on need, kes kõigepealt puutuvad kokku kohanemise ja kutsekvalifikatsioonide tunnustamisega seotud probleemidega; märgib, et riiklike tööturuasutuste, sotsiaalpartnerite, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning muude erasektori sidusrühmade kokkuviimise kaudu soodustavad ja toetavad need võrgud piiriülest liikuvust; |
| --- | --- |

42.

kutsub liikmesriike ja komisjoni eelkõige üles jätkama EURESi platvormi täiustamist ja laiendamist tõhusa vahendina, mis soodustab töötajate liikuvust Euroopas, eelkõige piiriülest liikuvust, parandades töötajate teadmisi Euroopa tööturust, teavitades neid töövõimalustest ja toetades neid administratiivsetes küsimustes; julgustab liikmesriike arendama ja toetama EURESi võrke, võttes sealjuures arvesse, et piiriülesed töötajad on need, kes kõigepealt puutuvad kokku kohanemise ja kutsekvalifikatsioonide tunnustamisega seotud probleemidega; märgib, et riiklike tööturuasutuste, sotsiaalpartnerite, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning muude erasektori sidusrühmade kokkuviimise kaudu soodustavad ja toetavad need võrgud piiriülest liikuvust;

| 43. | rõhutab vajadust suunata kvaliteetsete töökohtade loomist uue tehnoloogia abil; on arvamusel, et komisjon peaks tööpuuduse vähendamise siduma digitaalarengu tegevuskava ja raamprogrammi „Horisont 2020“ vahenditega; |
| --- | --- |

43.

rõhutab vajadust suunata kvaliteetsete töökohtade loomist uue tehnoloogia abil; on arvamusel, et komisjon peaks tööpuuduse vähendamise siduma digitaalarengu tegevuskava ja raamprogrammi „Horisont 2020“ vahenditega;

| 44. | märgib, et kooli pooleli jätnud noorte arv on liidus endiselt väga suur ja see mõjutab noorte töötuse määra; rõhutab, et selle probleemi lahendamiseks tuleb ajakohastada haridussüsteeme ja õppekavasid, kasutades selleks ESFi abi; |
| --- | --- |

44.

märgib, et kooli pooleli jätnud noorte arv on liidus endiselt väga suur ja see mõjutab noorte töötuse määra; rõhutab, et selle probleemi lahendamiseks tuleb ajakohastada haridussüsteeme ja õppekavasid, kasutades selleks ESFi abi;

| 45. | juhib tähelepanu asjaolule, et ilma tulemusliku koostööta haridusasutuste ja tööturu osapoolte vahel on võimatu kõrvaldada noorte koolilõpetajate kõrget tööpuuduse taset ELis; rõhutab eriti asjaolu, et tänu tööturul vajaminevate teadmiste ja oskuste õpetamisele on noorte tööhõive paranenud ja sotsiaalsed erinevused vähenenud; |
| --- | --- |

45.

juhib tähelepanu asjaolule, et ilma tulemusliku koostööta haridusasutuste ja tööturu osapoolte vahel on võimatu kõrvaldada noorte koolilõpetajate kõrget tööpuuduse taset ELis; rõhutab eriti asjaolu, et tänu tööturul vajaminevate teadmiste ja oskuste õpetamisele on noorte tööhõive paranenud ja sotsiaalsed erinevused vähenenud;

| 46. | rõhutab soolise mõõtme olulisust töökohtade loomisel; kutsub komisjoni üles eraldama piisavalt vahendeid, et võidelda naiste tööpuudusega; on arvamusel, et naised võiksid kasu saada tehnoloogia arengust, mis võimaldab töötada paindlikuma ajaga, ja palub komisjonil seda küsimust uurida; |
| --- | --- |

46.

rõhutab soolise mõõtme olulisust töökohtade loomisel; kutsub komisjoni üles eraldama piisavalt vahendeid, et võidelda naiste tööpuudusega; on arvamusel, et naised võiksid kasu saada tehnoloogia arengust, mis võimaldab töötada paindlikuma ajaga, ja palub komisjonil seda küsimust uurida;

| 47. | kinnitab taas vajadust luua väikelastele lastehoiuasutusi, et edendada naiste osalust tööturul, ning seepärast palub komisjonil toetada selle valdkonna uuenduslikke projekte; toonitab, et investeeringud avaliku sektori taristusse, nt lastehoiuasutustesse, suurendavad naiste võimalust osaleda aktiivselt majanduses ja tööturul; |
| --- | --- |

47.

kinnitab taas vajadust luua väikelastele lastehoiuasutusi, et edendada naiste osalust tööturul, ning seepärast palub komisjonil toetada selle valdkonna uuenduslikke projekte; toonitab, et investeeringud avaliku sektori taristusse, nt lastehoiuasutustesse, suurendavad naiste võimalust osaleda aktiivselt majanduses ja tööturul;

| 48. | palub ELi institutsioonidel ja liikmesriikidel tööhõive ja sotsiaalse kaasatusega seotud eesmärkide saavutamiseks võtta arvesse rasedus- ja sünnituspuhkuselt naasvate naiste vajadusi, motiveerida tööandjaid naisi pärast rasedus- ja sünnituspuhkust tööle võtma, hõlbustada paindlikku töökorraldust ning edendada täiendavat haridust (elukestev õpe), mis võimaldab naistel sujuvalt karjääri jätkata; |
| --- | --- |

48.

palub ELi institutsioonidel ja liikmesriikidel tööhõive ja sotsiaalse kaasatusega seotud eesmärkide saavutamiseks võtta arvesse rasedus- ja sünnituspuhkuselt naasvate naiste vajadusi, motiveerida tööandjaid naisi pärast rasedus- ja sünnituspuhkust tööle võtma, hõlbustada paindlikku töökorraldust ning edendada täiendavat haridust (elukestev õpe), mis võimaldab naistel sujuvalt karjääri jätkata;

Poliitika juhtimine

| 49. | rõhutab, et ühtekuuluvuspoliitikat tuleb juhtida hästi toimiva mitmetasandilise valitsemise raames ühendatuna avalikkuse ja ettevõtjate vajadustele reageerimiseks tõhusa ülesehitusega ning läbipaistvate ja innovatiivsete riigihangetega, mis on kõik poliitika mõju tugevdamiseks keskse tähtsusega tegurid; rõhutab seoses sellega, et olenemata ELi ja liikmesriikide tasandil tehtavate otsuste tähtsusest lasub avaliku sektori investeeringute puhul peamine haldusvastutus sageli kohalikel ja piirkondlikel asutustel ning et ühtekuuluvuspoliitika on hädavajalik vahend, mis võimaldab neil ametiasutustel ELis võtmerolli täita; kinnitab sellega seoses vajadust partnerluspõhimõtte ulatusliku kohaldamise järele, mida on üksikasjalikult kirjeldatud ühissätete määruses ja partnerluse käitumisjuhendis; |
| --- | --- |

49.

rõhutab, et ühtekuuluvuspoliitikat tuleb juhtida hästi toimiva mitmetasandilise valitsemise raames ühendatuna avalikkuse ja ettevõtjate vajadustele reageerimiseks tõhusa ülesehitusega ning läbipaistvate ja innovatiivsete riigihangetega, mis on kõik poliitika mõju tugevdamiseks keskse tähtsusega tegurid; rõhutab seoses sellega, et olenemata ELi ja liikmesriikide tasandil tehtavate otsuste tähtsusest lasub avaliku sektori investeeringute puhul peamine haldusvastutus sageli kohalikel ja piirkondlikel asutustel ning et ühtekuuluvuspoliitika on hädavajalik vahend, mis võimaldab neil ametiasutustel ELis võtmerolli täita; kinnitab sellega seoses vajadust partnerluspõhimõtte ulatusliku kohaldamise järele, mida on üksikasjalikult kirjeldatud ühissätete määruses ja partnerluse käitumisjuhendis;

| 50. | soovitab, et ühtekuuluvuspoliitika ressursse ja teadmisi kasutataks selleks, et parandada oluliselt riigiasutuste haldussuutlikkust, eriti kohalikul ja piirkondlikul tasandil, muu hulgas uue tehnoloogia laialdasema kasutamise ning ühtlustatumate menetluste poole püüdlemise teel, et nende võime avalikkusele kvaliteetseid teenuseid pakkuda paraneks; kutsub komisjoni üles määratlema haldusabi vorme peamistes küsimustes, näiteks algatustele eesmärkide kehtestamine, nende tulemuste hindamine sobivate näitajate abil ning järgmiste sammude kindlaksmääramine, et aidata kehtestada kogu ELis järelevalvel ja hindamisel põhinevat halduskultuuri; peab oluliseks tagada kohalikele ja piirkondlikele asutustele abi innovatiivsete rahastamisvahendite vallas, mis on vahendite ja investeeringute suurendamiseks hädavajalikud, ning riigihangete korral, mis peaksid järjest enam esile kerkima avaliku sektori vahendina innovatsiooni ja loovuse soodustamiseks; |
| --- | --- |

50.

soovitab, et ühtekuuluvuspoliitika ressursse ja teadmisi kasutataks selleks, et parandada oluliselt riigiasutuste haldussuutlikkust, eriti kohalikul ja piirkondlikul tasandil, muu hulgas uue tehnoloogia laialdasema kasutamise ning ühtlustatumate menetluste poole püüdlemise teel, et nende võime avalikkusele kvaliteetseid teenuseid pakkuda paraneks; kutsub komisjoni üles määratlema haldusabi vorme peamistes küsimustes, näiteks algatustele eesmärkide kehtestamine, nende tulemuste hindamine sobivate näitajate abil ning järgmiste sammude kindlaksmääramine, et aidata kehtestada kogu ELis järelevalvel ja hindamisel põhinevat halduskultuuri; peab oluliseks tagada kohalikele ja piirkondlikele asutustele abi innovatiivsete rahastamisvahendite vallas, mis on vahendite ja investeeringute suurendamiseks hädavajalikud, ning riigihangete korral, mis peaksid järjest enam esile kerkima avaliku sektori vahendina innovatsiooni ja loovuse soodustamiseks;

| 51. | peab kahetsusväärseks, et kuues ühtekuuluvuspoliitika aruanne ei sisalda põhjalikku analüüsi tehnilise abi rahastu JASPERS saavutuste kohta; nimetatud rahastu pakkus liikmesriikidele ajavahemikul 2007–2013 tehnilisi ekspertteadmisi ELi fondidest kaasrahastatavate kvaliteetsete suurprojektide ettevalmistamiseks; tunneb heameelt 2013. aastal JASPERSi suutlikkuse suurendamise meetmete võrguplatvormi käivitamise üle 2013. aastal ning võrgutöö- ja pädevuskeskuse üksuse rajamise üle 2014. aastal, mis pakuvad tehnilisi ekspertteadmisi projektide ettevalmistamiseks programmitöö perioodil 2014–2020; tunneb heameelt Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega seotud haldussuutlikkuse suurendamise pädevuskeskuse rajamise üle, mis peaks aitama suurendada liikmesriikide kõigi haldusasutuste suutlikkust, mis on kaasatud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide juhtimisse ja rakendamisse; |
| --- | --- |

51.

peab kahetsusväärseks, et kuues ühtekuuluvuspoliitika aruanne ei sisalda põhjalikku analüüsi tehnilise abi rahastu JASPERS saavutuste kohta; nimetatud rahastu pakkus liikmesriikidele ajavahemikul 2007–2013 tehnilisi ekspertteadmisi ELi fondidest kaasrahastatavate kvaliteetsete suurprojektide ettevalmistamiseks; tunneb heameelt 2013. aastal JASPERSi suutlikkuse suurendamise meetmete võrguplatvormi käivitamise üle 2013. aastal ning võrgutöö- ja pädevuskeskuse üksuse rajamise üle 2014. aastal, mis pakuvad tehnilisi ekspertteadmisi projektide ettevalmistamiseks programmitöö perioodil 2014–2020; tunneb heameelt Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega seotud haldussuutlikkuse suurendamise pädevuskeskuse rajamise üle, mis peaks aitama suurendada liikmesriikide kõigi haldusasutuste suutlikkust, mis on kaasatud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide juhtimisse ja rakendamisse;

| 52. | tunneb heameelt selle üle, et komisjon pöörab järjest suuremat tähelepanu juhtimise rollile, ning nõustub, et hea juhtimine ja kvaliteetsed avalikud teenused, sealhulgas korruptsiooni puudumine, on stabiilse investeerimiskeskkonna jaoks esmatähtsad; nõuab ulatuslike eesmärkide kehtestamist, et muuta ühtekuuluvusvahendite kasutamine pettuste suhtes kindlamaks ja rakendada rangemalt pettusevastaseid meetmeid; |
| --- | --- |

52.

tunneb heameelt selle üle, et komisjon pöörab järjest suuremat tähelepanu juhtimise rollile, ning nõustub, et hea juhtimine ja kvaliteetsed avalikud teenused, sealhulgas korruptsiooni puudumine, on stabiilse investeerimiskeskkonna jaoks esmatähtsad; nõuab ulatuslike eesmärkide kehtestamist, et muuta ühtekuuluvusvahendite kasutamine pettuste suhtes kindlamaks ja rakendada rangemalt pettusevastaseid meetmeid;

| 53. | on veendunud, et partnerluse käitumisjuhend parandab programmitöös osalemist piirkondades kõigis etappides nii vormiliselt kui ka sisulisel ning see tuleb täielikult rakendada, sest sellel on esmatähtis roll ühtekuuluvuspoliitika tulemuste suurendamisel ja selle kohapealse mõju tugevdamisel; õnnitleb liikmesriike ja piirkondi, kes on suutnud partnerluse käitumisjuhendi kohaselt kaasata oma partnerid partnerluslepingute ja rakenduskavade koostamisse; tunneb siiski tõsist muret seoses partnerluse põhimõtte vähese kohaldamisega seotud arvukate juhtudega ning kutsub komisjoni üles mitte andma heakskiitu programmidele, mille puhul ei ole partnerid piisavalt kaasatud; rõhutab, kui tähtis on levitada selliseid partnerluste korraldamise häid tavasid, mida on üksikasjalikult kirjeldatud partnerluse käitumisjuhendis; palub Euroopa Komisjonil lisaks sellele esitada parlamendile korrapäraselt aruanne, milles hinnatakse partnerluse põhimõtte rakendamise hetkeseisu; |
| --- | --- |

53.

on veendunud, et partnerluse käitumisjuhend parandab programmitöös osalemist piirkondades kõigis etappides nii vormiliselt kui ka sisulisel ning see tuleb täielikult rakendada, sest sellel on esmatähtis roll ühtekuuluvuspoliitika tulemuste suurendamisel ja selle kohapealse mõju tugevdamisel; õnnitleb liikmesriike ja piirkondi, kes on suutnud partnerluse käitumisjuhendi kohaselt kaasata oma partnerid partnerluslepingute ja rakenduskavade koostamisse; tunneb siiski tõsist muret seoses partnerluse põhimõtte vähese kohaldamisega seotud arvukate juhtudega ning kutsub komisjoni üles mitte andma heakskiitu programmidele, mille puhul ei ole partnerid piisavalt kaasatud; rõhutab, kui tähtis on levitada selliseid partnerluste korraldamise häid tavasid, mida on üksikasjalikult kirjeldatud partnerluse käitumisjuhendis; palub Euroopa Komisjonil lisaks sellele esitada parlamendile korrapäraselt aruanne, milles hinnatakse partnerluse põhimõtte rakendamise hetkeseisu;

Territoriaalne mõõde

| 54. | võtab murega teadmiseks suhteliselt vähesed viited territoriaalsele lähenemisviisile ning eelkõige piiriülesele koostööle kuuendas ühtekuuluvuse aruandes, kuigi see on tähtis vahend majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamiseks; juhib tähelepanu sellele, et kõigi piiriüleste ja makropiirkondlike aspektide kaasamine oleks olnud rikastav, mis puudutab nt taristut, tööturgu ja liikuvust, keskkonda, sealhulgas ühist hädaolukorra lahendamise plaani, veekasutust ja kanalisatsiooni, jäätmekäitlust, tervishoidu, teadus- ja arendustegevust, turismi, avalikke teenuseid ja valitsemist, kuna kõik need valdkonnad sisaldavad märkimisväärselt piiriüleseid elemente ja potentsiaali; on seisukohal, et programmiperioodil 2014–2020 hakkavad Euroopa piiriäärsed ja piiriülesed piirkonnad kriisiga tunduvalt paremini toime tulema, muutudes arukamaks, kaasavamaks ja jätkusuutlikumaks; |
| --- | --- |

54.

võtab murega teadmiseks suhteliselt vähesed viited territoriaalsele lähenemisviisile ning eelkõige piiriülesele koostööle kuuendas ühtekuuluvuse aruandes, kuigi see on tähtis vahend majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamiseks; juhib tähelepanu sellele, et kõigi piiriüleste ja makropiirkondlike aspektide kaasamine oleks olnud rikastav, mis puudutab nt taristut, tööturgu ja liikuvust, keskkonda, sealhulgas ühist hädaolukorra lahendamise plaani, veekasutust ja kanalisatsiooni, jäätmekäitlust, tervishoidu, teadus- ja arendustegevust, turismi, avalikke teenuseid ja valitsemist, kuna kõik need valdkonnad sisaldavad märkimisväärselt piiriüleseid elemente ja potentsiaali; on seisukohal, et programmiperioodil 2014–2020 hakkavad Euroopa piiriäärsed ja piiriülesed piirkonnad kriisiga tunduvalt paremini toime tulema, muutudes arukamaks, kaasavamaks ja jätkusuutlikumaks;

| 55. | rõhutab, et terviklik ja territoriaalne lähenemisviis on väga tähtis, eriti keskkonna- ja energiaküsimuste puhul; |
| --- | --- |

55.

rõhutab, et terviklik ja territoriaalne lähenemisviis on väga tähtis, eriti keskkonna- ja energiaküsimuste puhul;

| 56. | tervitab uute vahendite kasutuselevõttu, et kooskõlastada sidusrühmade tegevust ja integreerida ELi poliitikavaldkondi ning suunata investeeringud tegelikele kohapealsetele vajadustele, näiteks integreeritud territoriaalsed investeeringud ning kogukonna juhitud kohaliku arengu vahendid, millega taotletakse tasakaalustatud territoriaalset arengut; juhib tähelepanu vahendite kohandamise tähtsusele poliitikavaldkondade territoriaalse mõju hindamiseks, mille peamine eesmärk on võtta arvesse ELi poliitikavaldkondade territoriaalset mõju kohalikele ja piirkondlikele asutustele ning juhtida sellele mõjule rohkem tähelepanu seadusandlikus protsessis, võttes samal ajal teadmiseks probleemid integreeritud territoriaalse lähenemise rakendamisel, pidades silmas ELi fondide allesjäänud regulatiivseid erinevusi ning piirkondlike ja kohalike kogukondade tugevalt erinevat mõjuvõimu liikmesriikidele ja korraldusasutustele; nõuab üleüldist integreeritud ELi investeerimisstrateegiat ning ELi territoriaalse tegevuskava 2020 tugevdamist, mis võeti vastu Ungari eesistumise ajal 2011. aastal, mida hindavad kava kohaselt 2015. aasta eesistujariigid ja mille üks osa on ELi linnade tegevuskava; on arvamusel, et erilist tähelepanu tuleks pöörata väikeste ja keskmise suurusega linnapiirkondade rolli tugevdamisele; |
| --- | --- |

56.

tervitab uute vahendite kasutuselevõttu, et kooskõlastada sidusrühmade tegevust ja integreerida ELi poliitikavaldkondi ning suunata investeeringud tegelikele kohapealsetele vajadustele, näiteks integreeritud territoriaalsed investeeringud ning kogukonna juhitud kohaliku arengu vahendid, millega taotletakse tasakaalustatud territoriaalset arengut; juhib tähelepanu vahendite kohandamise tähtsusele poliitikavaldkondade territoriaalse mõju hindamiseks, mille peamine eesmärk on võtta arvesse ELi poliitikavaldkondade territoriaalset mõju kohalikele ja piirkondlikele asutustele ning juhtida sellele mõjule rohkem tähelepanu seadusandlikus protsessis, võttes samal ajal teadmiseks probleemid integreeritud territoriaalse lähenemise rakendamisel, pidades silmas ELi fondide allesjäänud regulatiivseid erinevusi ning piirkondlike ja kohalike kogukondade tugevalt erinevat mõjuvõimu liikmesriikidele ja korraldusasutustele; nõuab üleüldist integreeritud ELi investeerimisstrateegiat ning ELi territoriaalse tegevuskava 2020 tugevdamist, mis võeti vastu Ungari eesistumise ajal 2011. aastal, mida hindavad kava kohaselt 2015. aasta eesistujariigid ja mille üks osa on ELi linnade tegevuskava; on arvamusel, et erilist tähelepanu tuleks pöörata väikeste ja keskmise suurusega linnapiirkondade rolli tugevdamisele;

| 57. | märgib murega puudulikku viitamist sellele, kuidas ELi territoriaalse tegevuskava 2020 põhimõtteid ja prioriteete on ajavahemiku 2007–2013 ühtekuuluvuspoliitika programmide rakendamise kaudu arvesse võetud; kutsub üles kehtestama ajavahemiku 2014–2020 jooksul asjakohaseid hindamismehhanisme, et hinnata ühtekuuluvuspoliitika territoriaalset mõõdet; |
| --- | --- |

57.

märgib murega puudulikku viitamist sellele, kuidas ELi territoriaalse tegevuskava 2020 põhimõtteid ja prioriteete on ajavahemiku 2007–2013 ühtekuuluvuspoliitika programmide rakendamise kaudu arvesse võetud; kutsub üles kehtestama ajavahemiku 2014–2020 jooksul asjakohaseid hindamismehhanisme, et hinnata ühtekuuluvuspoliitika territoriaalset mõõdet;

| 58. | kiidab siiski heaks asjaolu, et aruandes tuuakse esile linnapoliitika küsimusi, võttes arvesse linnade tähtsust globaliseerunud majanduses ning nende võimalikku mõju jätkusuutlikkuse seisukohast; võtab teadmiseks Euroopa piirkondade ja linnade pühendumise üleminekule keskkonnasõbralikumale majanduskasvule, nagu kinnitatakse linnapeade paktis; soovitab, et ka maa- ja linnapiirkondade arengu suuri erinevusi tuleks tõsiselt käsitleda, nagu tuleks teha ka seoses probleemidega suurlinnapiirkondades, mis on nii vastupanuvõimelised kui ka haavatavad; |
| --- | --- |

58.

kiidab siiski heaks asjaolu, et aruandes tuuakse esile linnapoliitika küsimusi, võttes arvesse linnade tähtsust globaliseerunud majanduses ning nende võimalikku mõju jätkusuutlikkuse seisukohast; võtab teadmiseks Euroopa piirkondade ja linnade pühendumise üleminekule keskkonnasõbralikumale majanduskasvule, nagu kinnitatakse linnapeade paktis; soovitab, et ka maa- ja linnapiirkondade arengu suuri erinevusi tuleks tõsiselt käsitleda, nagu tuleks teha ka seoses probleemidega suurlinnapiirkondades, mis on nii vastupanuvõimelised kui ka haavatavad;

| 59. | peab kahetsusväärseks, et kuuendas ühtekuuluvuse aruandes ei viidata polütsentrilisele territoriaalsele arengule kui territoriaalse ühtekuuluvuse ja konkurentsivõime saavutamise põhivahendile kooskõlas ELi territoriaalse tegevuskavaga 2020 ning Euroopa territoriaalse arengu ja ühtekuuluvuse vaatlusvõrgu (ESPON) 2013. aasta aruandega Euroopa avatuks ja polütsentriliseks muutmise kohta (Making Europe Open and Polycentric); rõhutab väikeste ja keskmise suurusega linnade rolli ja seda, kui oluline on tugevdada linnakeskuste funktsionaalseid sidemeid nende lähiümbrusega, et saavutada tasakaalustatud territoriaalne areng; |
| --- | --- |

59.

peab kahetsusväärseks, et kuuendas ühtekuuluvuse aruandes ei viidata polütsentrilisele territoriaalsele arengule kui territoriaalse ühtekuuluvuse ja konkurentsivõime saavutamise põhivahendile kooskõlas ELi territoriaalse tegevuskavaga 2020 ning Euroopa territoriaalse arengu ja ühtekuuluvuse vaatlusvõrgu (ESPON) 2013. aasta aruandega Euroopa avatuks ja polütsentriliseks muutmise kohta (Making Europe Open and Polycentric); rõhutab väikeste ja keskmise suurusega linnade rolli ja seda, kui oluline on tugevdada linnakeskuste funktsionaalseid sidemeid nende lähiümbrusega, et saavutada tasakaalustatud territoriaalne areng;

| 60. | nõuab ELi toimimise lepingu artikli 174, mis käsitleb territoriaalset ühtekuuluvust, suuremat arvessevõtmist eelkõige maapiirkondades, pöörates nõuetekohaselt tähelepanu ühtekuuluvuspoliitika ja maaelu arengu olulisele seotusele, eriti seoses tööstuslikust üleminekust mõjutatud piirkondade ja piirkondadega, kus valitsevad rasked ja püsivad ebasoodsad looduslikud või demograafilised tingimused, näiteks äärepoolseimad piirkonnad, väikese rahvastikutihedusega põhjapoolseimad piirkonnad, saared, piiriülesed ja mägipiirkonnad; soovitab, et arvesse võetaks ka demograafilisi probleeme, millel on piirkondadele oluline mõju, näiteks rahvastiku vähenemine, rahvastiku vananemine ning väga hajutatud asustus; palub komisjonil pöörata ühtekuuluvuspoliitika elluviimisel erilist tähelepanu aladele, mis on geograafiliselt ja demograafiliselt kõige ebasoodsamates tingimustes; |
| --- | --- |

60.

nõuab ELi toimimise lepingu artikli 174, mis käsitleb territoriaalset ühtekuuluvust, suuremat arvessevõtmist eelkõige maapiirkondades, pöörates nõuetekohaselt tähelepanu ühtekuuluvuspoliitika ja maaelu arengu olulisele seotusele, eriti seoses tööstuslikust üleminekust mõjutatud piirkondade ja piirkondadega, kus valitsevad rasked ja püsivad ebasoodsad looduslikud või demograafilised tingimused, näiteks äärepoolseimad piirkonnad, väikese rahvastikutihedusega põhjapoolseimad piirkonnad, saared, piiriülesed ja mägipiirkonnad; soovitab, et arvesse võetaks ka demograafilisi probleeme, millel on piirkondadele oluline mõju, näiteks rahvastiku vähenemine, rahvastiku vananemine ning väga hajutatud asustus; palub komisjonil pöörata ühtekuuluvuspoliitika elluviimisel erilist tähelepanu aladele, mis on geograafiliselt ja demograafiliselt kõige ebasoodsamates tingimustes;

| 61. | on arvamusel, et kuuendas ühtekuuluvusaruandes ei pöörata piisavalt tähelepanu Euroopa territoriaalsele koostööle (ETK), kuigi see on olnud alates programmiperioodist 2007–2013 täieulatuslik ühtekuuluvuspoliitika eesmärk; tuletab meelde Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) potentsiaali mitte ainult piiriülese valitsemise haldamise vahendina, vaid ka põhjalikult integreeritud territoriaalset arengut toetava vahendina; |
| --- | --- |

61.

on arvamusel, et kuuendas ühtekuuluvusaruandes ei pöörata piisavalt tähelepanu Euroopa territoriaalsele koostööle (ETK), kuigi see on olnud alates programmiperioodist 2007–2013 täieulatuslik ühtekuuluvuspoliitika eesmärk; tuletab meelde Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) potentsiaali mitte ainult piiriülese valitsemise haldamise vahendina, vaid ka põhjalikult integreeritud territoriaalset arengut toetava vahendina;

| 62. | nõuab tihedamat kooskõlastamist ühtekuuluvuspoliitika, ühinemiseelse abi rahastamisvahendi ja ELi naabruspoliitika vahel ning projektide tulemuste paremat hindamist ja levitamist; |
| --- | --- |

62.

nõuab tihedamat kooskõlastamist ühtekuuluvuspoliitika, ühinemiseelse abi rahastamisvahendi ja ELi naabruspoliitika vahel ning projektide tulemuste paremat hindamist ja levitamist;

Ühtekuuluvuspoliitika pikaajalises perspektiivis

| 63. | tuletab kõike eespool kirjeldatut silmas pidades meelde ELi ühtekuuluvuspoliitika arutelule uue hoo andmise vajadust; väidab, et 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimiste aasta on otsustav, kuna siis valitav parlament ja uus komisjon peavad tegelema strateegia „Euroopa 2020“ lõpetamise ja uue mitmeaastase finantsraamistikuga ning tagama nõuetekohase eelarve abil ühtekuuluvuspoliitika tuleviku pärast 2020. aastat ja valmistama ette uued ühtekuuluvuspoliitika õigusaktid; võtab teadmiseks, et ühtekuuluvuspoliitikat käsitleval arutelul tuleb arvesse võtta tõsiseid ajalisi piiranguid ja viivitusi, mida kogeti käesoleva programmitöö perioodi alguses; |
| --- | --- |

63.

tuletab kõike eespool kirjeldatut silmas pidades meelde ELi ühtekuuluvuspoliitika arutelule uue hoo andmise vajadust; väidab, et 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimiste aasta on otsustav, kuna siis valitav parlament ja uus komisjon peavad tegelema strateegia „Euroopa 2020“ lõpetamise ja uue mitmeaastase finantsraamistikuga ning tagama nõuetekohase eelarve abil ühtekuuluvuspoliitika tuleviku pärast 2020. aastat ja valmistama ette uued ühtekuuluvuspoliitika õigusaktid; võtab teadmiseks, et ühtekuuluvuspoliitikat käsitleval arutelul tuleb arvesse võtta tõsiseid ajalisi piiranguid ja viivitusi, mida kogeti käesoleva programmitöö perioodi alguses;

| 64. | rõhutab haldussuutlikkuse keskset tähtsust; kutsub kõigi valitsemistasandite poliitikakujundajaid üles soosima sihipärast tehnilist abi ühtekuuluvuspoliitika elluviimiseks üldiselt ning rahastamisvahendite laiendatud kasutamiseks kombineerituna Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega; |
| --- | --- |

64.

rõhutab haldussuutlikkuse keskset tähtsust; kutsub kõigi valitsemistasandite poliitikakujundajaid üles soosima sihipärast tehnilist abi ühtekuuluvuspoliitika elluviimiseks üldiselt ning rahastamisvahendite laiendatud kasutamiseks kombineerituna Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega;

| 65. | on seisukohal, et ühtekuuluvuspoliitika meetmetel on oluline osa sisemise konkurentsivõime erinevuse ja struktuurilise tasakaalustamatuse vähendamisel piirkondades, kus see on enim vajalik; palub komisjonil kaaluda eelrahastamist, et hõlbustada vahendite täielikku ärakasutamist asjaomaste liikmesriikide poolt ajavahemikul 2014–2020, samal ajal alati tagades, et järgitakse eelarvevastutust; |
| --- | --- |

65.

on seisukohal, et ühtekuuluvuspoliitika meetmetel on oluline osa sisemise konkurentsivõime erinevuse ja struktuurilise tasakaalustamatuse vähendamisel piirkondades, kus see on enim vajalik; palub komisjonil kaaluda eelrahastamist, et hõlbustada vahendite täielikku ärakasutamist asjaomaste liikmesriikide poolt ajavahemikul 2014–2020, samal ajal alati tagades, et järgitakse eelarvevastutust;

| 66. | kutsub liikmesriike üles korraldama oma parlamentides korrapäraselt kõrgetasemelisi poliitilisi arutelusid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe, tulemuslikkuse ja ajakohase rakendamise üle ning ühtekuuluvuspoliitika panuse üle makromajanduslike eesmärkide täitmisse; |
| --- | --- |

66.

kutsub liikmesriike üles korraldama oma parlamentides korrapäraselt kõrgetasemelisi poliitilisi arutelusid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe, tulemuslikkuse ja ajakohase rakendamise üle ning ühtekuuluvuspoliitika panuse üle makromajanduslike eesmärkide täitmisse;

| 67. | nõuab korrapäraste nõukogu istungite pidamist ühtekuuluvuspoliitika eest vastutavate ministritega, et käsitleda vajadust jälgida pidevaid probleeme, millega ELi majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus silmitsi seisab, ja neile reageerida; |
| --- | --- |

67.

nõuab korrapäraste nõukogu istungite pidamist ühtekuuluvuspoliitika eest vastutavate ministritega, et käsitleda vajadust jälgida pidevaid probleeme, millega ELi majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus silmitsi seisab, ja neile reageerida;

o

o o

| 68. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

68.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 320.

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 289.

(3)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 470.

(4)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 259.

(5)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 303.

(6)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 281.

(7)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(8)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0002.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0015.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0132.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0133.

(13)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2014)0068.

(14)  ELT C 19, 21.1.2015, lk 9.

(15)  ELT C 242, 23.7.2015, lk 43.

(16)  Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (COM(2015)0015, 20.1.2015).

(17)  Komisjoni otsus kulukohustuste assigneeringute mitteautomaatse ülekandmise kohta 2014. aastast 2015. aastasse ja 2015. aastal uuesti kättesaadavaks tegemise kohta (C(2015)0827, 11.2.2015).

---

| 22.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 316/145 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 316/145

---

P8_TA(2015)0309

Hinnang aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse Euroopa aasta (2012) kohta

Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta resolutsioon aruande kohta, milles käsitletakse aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse Euroopa aasta (2012) elluviimist, tulemusi ja üldhinnangut (2014/2255(INI))

(2017/C 316/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2011. aasta otsust nr 940/2011/EL aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse Euroopa aasta (2012) kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2011. aasta otsust nr 940/2011/EL aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse Euroopa aasta (2012) kohta (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 25 eakate õiguste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 25 eakate õiguste kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni lõpparuannet 9.–10. märtsil 2015. aastal toimunud Euroopa tippkohtumise kohta, kus käsitleti täisväärtusliku eluperioodi pikendamisega seotud innovatsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni lõpparuannet 9.–10. märtsil 2015. aastal toimunud Euroopa tippkohtumise kohta, kus käsitleti täisväärtusliku eluperioodi pikendamisega seotud innovatsiooni,

| — | võttes arvesse komisjoni 23. veebruari 2015. aasta taustadokumenti „Hõbedase majanduse arendamine Euroopas“ (Growing the Silver Economy in Europe), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. veebruari 2015. aasta taustadokumenti „Hõbedase majanduse arendamine Euroopas“ (Growing the Silver Economy in Europe),

| — | võttes arvesse komisjoni 15. septembri 2014. aasta aruannet aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse Euroopa aasta (2012) elluviimise, tulemuste ja üldhinnangu kohta (COM(2014)0562), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. septembri 2014. aasta aruannet aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse Euroopa aasta (2012) elluviimise, tulemuste ja üldhinnangu kohta (COM(2014)0562),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet rahvastiku vananemise kohta. Majandus- ja eelarveprognoosid ELi 28 liikmesriigi kohta (2013–2060) (The 2015 Ageing Report. Economic and budgetary projections for the 28 EU Member States (2013-2060)) (European Economy 3/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet rahvastiku vananemise kohta. Majandus- ja eelarveprognoosid ELi 28 liikmesriigi kohta (2013–2060) (The 2015 Ageing Report. Economic and budgetary projections for the 28 EU Member States (2013-2060)) (European Economy 3/2015),

| — | võttes arvesse komisjoni 17. jaanuari 2014. aasta aruannet „Ühisaruanne nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (rassilise võrdõiguslikkuse direktiiv), ja nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (võrdse tööalase kohtlemise direktiiv), rakendamise kohta“ (COM(2014)0002), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. jaanuari 2014. aasta aruannet „Ühisaruanne nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (rassilise võrdõiguslikkuse direktiiv), ja nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (võrdse tööalase kohtlemise direktiiv), rakendamise kohta“ (COM(2014)0002),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. veebruari 2013. aasta teatist „Sotsiaalsed investeeringud majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamiseks – sealhulgas Euroopa Sotsiaalfondi rakendamine aastatel 2014–2020“ (COM(2013)0083), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. veebruari 2013. aasta teatist „Sotsiaalsed investeeringud majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamiseks – sealhulgas Euroopa Sotsiaalfondi rakendamine aastatel 2014–2020“ (COM(2013)0083),

| — | võttes arvesse komisjoni poliitilist tegevuskava sotsiaalsete investeeringute paketi rakendamise kohta 2014. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni poliitilist tegevuskava sotsiaalsete investeeringute paketi rakendamise kohta 2014. aastal,

| — | võttes arvesse komisjoni 16. veebruari 2012. aasta valget raamatut „Piisava, kindla ja jätkusuutliku pensioni tagamise tegevuskava“ (COM(2012)0055), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. veebruari 2012. aasta valget raamatut „Piisava, kindla ja jätkusuutliku pensioni tagamise tegevuskava“ (COM(2012)0055),

| — | võttes arvesse komisjoni 29. veebruari 2012. aasta teatist „Täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse strateegilise rakenduskava eesmärkide täitmine“ (COM(2012)0083), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. veebruari 2012. aasta teatist „Täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse strateegilise rakenduskava eesmärkide täitmine“ (COM(2012)0083),

| — | võttes arvesse nõukogu 7. detsembri 2012. aasta avaldust „Aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse Euroopa aasta (2012): edasised sammud“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. detsembri 2012. aasta avaldust „Aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse Euroopa aasta (2012): edasised sammud“,

| — | võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee ja Euroopa Komisjoni 10. oktoobri 2014. aasta ühist aruannet „Piisav pikaajalise hoolduse vajadust arvestav sotsiaalkaitse vananevas ühiskonnas“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee ja Euroopa Komisjoni 10. oktoobri 2014. aasta ühist aruannet „Piisav pikaajalise hoolduse vajadust arvestav sotsiaalkaitse vananevas ühiskonnas“,

| — | võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi (Eurofound) 31. oktoobri 2014. aasta aruannet kriisiaegse juurdepääsu kohta tervishoiuteenustele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi (Eurofound) 31. oktoobri 2014. aasta aruannet kriisiaegse juurdepääsu kohta tervishoiuteenustele,

| — | võttes arvesse ÜRO elanikkonna vananemise töörühma praegust tööd eakate õiguste kaitse konventsiooni heaks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO elanikkonna vananemise töörühma praegust tööd eakate õiguste kaitse konventsiooni heaks,

| — | võttes arvesse Eurofoundi dokumenti „Tööeelistused pärast 50. eluaastat“ (Work preferences after 50) (2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurofoundi dokumenti „Tööeelistused pärast 50. eluaastat“ (Work preferences after 50) (2014),

| — | võttes arvesse Eurofoundi dokumenti „Jätkusuutlik töö: parema ja pikema tööelu saavutamine“ (Sustainable work: Toward better and longer working lives) (detsember 2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurofoundi dokumenti „Jätkusuutlik töö: parema ja pikema tööelu saavutamine“ (Sustainable work: Toward better and longer working lives) (detsember 2014),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2015. aasta märtsi põhjalikku analüüsi „Aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse Euroopa aasta (2012)“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2015. aasta märtsi põhjalikku analüüsi „Aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse Euroopa aasta (2012)“,

| — | võttes arvesse ECORYSi 15. aprilli 2014. aasta lõplikku aruannet „Aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse Euroopa aasta hindamine“ (Evaluation of the European Year for Active Ageing and Solidarity between Generations), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ECORYSi 15. aprilli 2014. aasta lõplikku aruannet „Aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse Euroopa aasta hindamine“ (Evaluation of the European Year for Active Ageing and Solidarity between Generations),

| — | võttes arvesse Euroopa aasta 2012 sidusrühmade foorumi 10. detsembri 2012. aasta tegevuskava aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse Euroopa aasta (2012) suunas ja selle järel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa aasta 2012 sidusrühmade foorumi 10. detsembri 2012. aasta tegevuskava aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse Euroopa aasta (2012) suunas ja selle järel,

| — | võttes arvesse Eurobaromeetri 2012. aasta jaanuari eriuuringut 378 „Aktiivne vananemine“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurobaromeetri 2012. aasta jaanuari eriuuringut 378 „Aktiivne vananemine“,

| — | võttes arvesse oma 4. juuli 2013. aasta resolutsiooni kriisi mõju kohta ebasoodsas olukorras elanikerühmade tervishoiuteenuste kättesaadavusele (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. juuli 2013. aasta resolutsiooni kriisi mõju kohta ebasoodsas olukorras elanikerühmade tervishoiuteenuste kättesaadavusele (3),

| — | võttes arvesse oma 21. mai 2013. aasta resolutsiooni piisava, kindla ja jätkusuutliku pensioni tagamise tegevuskava kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. mai 2013. aasta resolutsiooni piisava, kindla ja jätkusuutliku pensioni tagamise tegevuskava kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 11. novembri 2010. aasta resolutsiooni demograafiliste probleemide ja põlvkondadevahelise solidaarsuse kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. novembri 2010. aasta resolutsiooni demograafiliste probleemide ja põlvkondadevahelise solidaarsuse kohta (5),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A8-0241/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A8-0241/2015),

| A. | arvestades, et aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse Euroopa aasta (2012) (EY 2012) eesmärk oli suurendada teadlikkust aktiivsena vananemise väärtusest, ergutada teabevahetust, edendada aktiivsena vananemist käsitlevaid poliitikameetmeid ning luua liidu, liikmesriikide ning kõikide avaliku ja erasektori sidusrühmade konkreetsete meetmete raamistik; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse Euroopa aasta (2012) (EY 2012) eesmärk oli suurendada teadlikkust aktiivsena vananemise väärtusest, ergutada teabevahetust, edendada aktiivsena vananemist käsitlevaid poliitikameetmeid ning luua liidu, liikmesriikide ning kõikide avaliku ja erasektori sidusrühmade konkreetsete meetmete raamistik;

| B. | arvestades, et prognoosid näitavad, et 2050. aastal on ELi rahvastiku keskmine vanus üle 50 aasta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et prognoosid näitavad, et 2050. aastal on ELi rahvastiku keskmine vanus üle 50 aasta;

| C. | arvestades, et EL seisab silmitsi ennenägematute demograafiliste, sotsiaalsete ja struktuuriliste muutustega, millega tuleb viivitamata tegeleda; arvestades, et üldise rahvastiku vananemisega suurenevad eakate inimeste ja nende perekondade sotsiaalkindlustuse, tervishoiu- ja hooldusalased vajadused ning et ELi avalike teenuste kvaliteet ja pikaajaline jätkusuutlikkus sõltuvad suurel määral lähiaastatel võetavatest meetmetest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et EL seisab silmitsi ennenägematute demograafiliste, sotsiaalsete ja struktuuriliste muutustega, millega tuleb viivitamata tegeleda; arvestades, et üldise rahvastiku vananemisega suurenevad eakate inimeste ja nende perekondade sotsiaalkindlustuse, tervishoiu- ja hooldusalased vajadused ning et ELi avalike teenuste kvaliteet ja pikaajaline jätkusuutlikkus sõltuvad suurel määral lähiaastatel võetavatest meetmetest;

| D. | arvestades, et keskmise oodatava eluea pikenemist tuleb näha tsivilisatsiooni saavutusena ja ühiskonna arengu tegurina; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et keskmise oodatava eluea pikenemist tuleb näha tsivilisatsiooni saavutusena ja ühiskonna arengu tegurina;

| E. | arvestades, et 2006. aastal loodi rahvastiku muutuse piirkondade võrgustik, millesse kuulub ligi 40 Euroopa piirkonda ja mille eesmärk on suurendada teadlikkust sellest, kui tähtis probleem on rahvastiku vananemine ning kadu ELi ja selle majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse jaoks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 2006. aastal loodi rahvastiku muutuse piirkondade võrgustik, millesse kuulub ligi 40 Euroopa piirkonda ja mille eesmärk on suurendada teadlikkust sellest, kui tähtis probleem on rahvastiku vananemine ning kadu ELi ja selle majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse jaoks;

| F. | arvestades, et Euroopa Liidus on keskmine laste arv naise kohta väiksem kui rahvastiku taastootmiseks vajalik läviväärtus, et majanduskriis on sündimust vähendanud ja et oodatav eluiga võib 2050. aastaks pikeneda veel viie aasta võrra; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Liidus on keskmine laste arv naise kohta väiksem kui rahvastiku taastootmiseks vajalik läviväärtus, et majanduskriis on sündimust vähendanud ja et oodatav eluiga võib 2050. aastaks pikeneda veel viie aasta võrra;

| G. | arvestades, et aktiivsena vananemine on üks 21. sajandi suurimaid väljakutseid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et aktiivsena vananemine on üks 21. sajandi suurimaid väljakutseid;

| H. | arvestades, et lisaks rahvastiku vananemisele suureneb järjest rohkem nende Euroopa piirkondade arv, kus rahvastik väheneb sündimuse vähenemise tõttu, millele lisanduvad rahvaarvu vähenemine, kõrge vananemismäär ja suur sõltuvus ning töötava elanikkonna vähenemine; arvestades, et need nähtused süvenevad veelgi nende piirkondade maapiirkondades, sest sageli lahkuvad maaelanikud suurtesse ja keskmise suurusega linnadesse; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et lisaks rahvastiku vananemisele suureneb järjest rohkem nende Euroopa piirkondade arv, kus rahvastik väheneb sündimuse vähenemise tõttu, millele lisanduvad rahvaarvu vähenemine, kõrge vananemismäär ja suur sõltuvus ning töötava elanikkonna vähenemine; arvestades, et need nähtused süvenevad veelgi nende piirkondade maapiirkondades, sest sageli lahkuvad maaelanikud suurtesse ja keskmise suurusega linnadesse;

| I. | arvestades, et aktiivne vananemine ja põlvkondadevaheline solidaarsus on väga olulised strateegia „Euroopa 2020“ sihtide ja eesmärkide saavutamiseks ning konkurentsivõimelise, jõuka ja kaasava Euroopa edendamiseks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et aktiivne vananemine ja põlvkondadevaheline solidaarsus on väga olulised strateegia „Euroopa 2020“ sihtide ja eesmärkide saavutamiseks ning konkurentsivõimelise, jõuka ja kaasava Euroopa edendamiseks;

| J. | arvestades, et aktiivse vananemise poliitikameetmete edu on tihedalt seotud ELi kodanike ja töötajate elukaare jooksul välja töötatud erinevate mittediskrimineerimise, sotsiaalkaitse, sotsiaalse kaasatuse ja rahvatervise poliitikameetmete tulemuslikkusega; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et aktiivse vananemise poliitikameetmete edu on tihedalt seotud ELi kodanike ja töötajate elukaare jooksul välja töötatud erinevate mittediskrimineerimise, sotsiaalkaitse, sotsiaalse kaasatuse ja rahvatervise poliitikameetmete tulemuslikkusega;

| K. | arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) andmetel viitab sõna „aktiivne“ jätkuvale osalusele ühiskonna-, majandus- ja kultuurielus, vaimses tegevuses ja kodanikuelus, ning mitte üksnes võimele olla füüsiliselt aktiivne või osaleda tööelus, ning arvestades seega, et eakad, kes jäävad pensionile, ja invaliidsuse või haiguse tõttu pensionile jäävad inimesed saavad jätkata aktiivselt tegutsemist koostöös oma perekonna, kaasinimeste, kogukonna ja riigiga; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) andmetel viitab sõna „aktiivne“ jätkuvale osalusele ühiskonna-, majandus- ja kultuurielus, vaimses tegevuses ja kodanikuelus, ning mitte üksnes võimele olla füüsiliselt aktiivne või osaleda tööelus, ning arvestades seega, et eakad, kes jäävad pensionile, ja invaliidsuse või haiguse tõttu pensionile jäävad inimesed saavad jätkata aktiivselt tegutsemist koostöös oma perekonna, kaasinimeste, kogukonna ja riigiga;

| L. | arvestades, et vaja on terviklikku käsitlusviisi, milles võetakse arvesse eri aspekte, mis muudavad kõikide inimeste ja kogu ühiskonna jaoks töö kõigis eluetappides jätkusuutlikuks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et vaja on terviklikku käsitlusviisi, milles võetakse arvesse eri aspekte, mis muudavad kõikide inimeste ja kogu ühiskonna jaoks töö kõigis eluetappides jätkusuutlikuks;

| M. | arvestades, et erisugused töötajate rühmad puutuvad kokku erinevate töötingimustega, mis tingib töötervishoiu ebavõrdsuse; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et erisugused töötajate rühmad puutuvad kokku erinevate töötingimustega, mis tingib töötervishoiu ebavõrdsuse;

| N. | arvestades, et liikmesriikide ja piirkondade vahel eksisteerivad aktiivse vananemise ja vanaduses tagatud sotsiaalkaitse poliitikameetmete, tugiinfrastruktuuri ja eelarvevahendite osas äärmiselt suured nähtavad erinevused; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et liikmesriikide ja piirkondade vahel eksisteerivad aktiivse vananemise ja vanaduses tagatud sotsiaalkaitse poliitikameetmete, tugiinfrastruktuuri ja eelarvevahendite osas äärmiselt suured nähtavad erinevused;

| O. | arvestades, et aktiivne ja hea tervise juures vananemine loob uusi sotsiaalseid vajadusi, mis muudab vajalikuks investeerimise mitmesugustesse olemasolevatesse ja loodavatesse avalikesse teenustesse, eelkõige tervishoiu- ja eakate hooldamise valdkonnas, ning avab uusi võimalusi vaba- ja puhkeaja veetmise ning pikenemise vallas; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et aktiivne ja hea tervise juures vananemine loob uusi sotsiaalseid vajadusi, mis muudab vajalikuks investeerimise mitmesugustesse olemasolevatesse ja loodavatesse avalikesse teenustesse, eelkõige tervishoiu- ja eakate hooldamise valdkonnas, ning avab uusi võimalusi vaba- ja puhkeaja veetmise ning pikenemise vallas;

| P. | arvestades, et finants- ja majanduskriis mõjutas vaesuse suurenemist eakate seas, ning arvestades, et vaesus või vaesusrisk ja sotsiaalne tõrjutus ei tähenda üksnes ohtu tervisele, vaid takistab ka võimalust aktiivsena vananeda; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et finants- ja majanduskriis mõjutas vaesuse suurenemist eakate seas, ning arvestades, et vaesus või vaesusrisk ja sotsiaalne tõrjutus ei tähenda üksnes ohtu tervisele, vaid takistab ka võimalust aktiivsena vananeda;

| Q. | arvestades, et ELis toimib umbkaudu 125 000 tööandjapensionifondi, kuhu on kantud 2,5 triljoni euro ulatuses varasid ligikaudu 75 miljoni eurooplase nimel, kes moodustavad 20 % ELi tööealisest elanikkonnast; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ELis toimib umbkaudu 125 000 tööandjapensionifondi, kuhu on kantud 2,5 triljoni euro ulatuses varasid ligikaudu 75 miljoni eurooplase nimel, kes moodustavad 20 % ELi tööealisest elanikkonnast;

| R. | arvestades, et põlvkondadevaheline solidaarsus on inimühiskonna üks aluspõhimõte; arvestades, et keskmise oodatava eluea pikenemine mõjutab põlvkondadevaheliste suhete tähtsust; arvestades, et majandus ja ühiskond vajavad oma eesmärkide saavutamiseks kõikide põlvkondade elukogemust, pühendumust ja ideederikkust; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et põlvkondadevaheline solidaarsus on inimühiskonna üks aluspõhimõte; arvestades, et keskmise oodatava eluea pikenemine mõjutab põlvkondadevaheliste suhete tähtsust; arvestades, et majandus ja ühiskond vajavad oma eesmärkide saavutamiseks kõikide põlvkondade elukogemust, pühendumust ja ideederikkust;

| S. | arvestades, et aktiivne osalemine elukestva õppe ja spordiprogrammides aitab suuresti kaasa tõelise aktiivsena vananemise kultuuri loomisele, võimaldades elanikkonnal nii kohandada kogu elu jooksul oma oskusi vastavalt tööturule kui ka püsida terve, aktiivne ja jätkata osalemist ühiskonnas laiemas mõttes; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et aktiivne osalemine elukestva õppe ja spordiprogrammides aitab suuresti kaasa tõelise aktiivsena vananemise kultuuri loomisele, võimaldades elanikkonnal nii kohandada kogu elu jooksul oma oskusi vastavalt tööturule kui ka püsida terve, aktiivne ja jätkata osalemist ühiskonnas laiemas mõttes;

| T. | arvestades, et eakad naised moodustavad 20 % ELi elanikkonnast ja praeguste demograafiliste suundumuste alusel kasvab see osakaal jätkuvalt; arvestades, et enamikus ELi liikmesriikides on eakatel naistel suurem oht sattuda vaesusse kui eakatel meestel (21 % naiste puhul ja 16 % meeste puhul); arvestades, et sooline pensionilõhe on ELis 39 %; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et eakad naised moodustavad 20 % ELi elanikkonnast ja praeguste demograafiliste suundumuste alusel kasvab see osakaal jätkuvalt; arvestades, et enamikus ELi liikmesriikides on eakatel naistel suurem oht sattuda vaesusse kui eakatel meestel (21 % naiste puhul ja 16 % meeste puhul); arvestades, et sooline pensionilõhe on ELis 39 %;

| U. | arvestades, et kättesaadav tehnoloogia võimaldab ja hõlbustab juurdepääsu tööturule, iseseisvat elamist ja osalemist kõikides ühiskonna valdkondades, arvestades, et praegu kuulub 69 % puudulike digitaalsete põhioskustega inimestest üle 55-aastaste vanuserühma; arvestades, et kättesaamatus, IKT kiire areng ja vähene digikirjaoskus tekitab tõsist ohtu, et suur osa eakamaid ja puudega isikuid ei saa tulevast digitaalset ühtset turgu täiel määral ära kasutada; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et kättesaadav tehnoloogia võimaldab ja hõlbustab juurdepääsu tööturule, iseseisvat elamist ja osalemist kõikides ühiskonna valdkondades, arvestades, et praegu kuulub 69 % puudulike digitaalsete põhioskustega inimestest üle 55-aastaste vanuserühma; arvestades, et kättesaamatus, IKT kiire areng ja vähene digikirjaoskus tekitab tõsist ohtu, et suur osa eakamaid ja puudega isikuid ei saa tulevast digitaalset ühtset turgu täiel määral ära kasutada;

| 1. | tunnistab, et EY 2012 andis olulise poliitilise tõuke, mis aitas algatada arutelu aktiivse vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse probleemide teemal Euroopas; |
| --- | --- |

1.

tunnistab, et EY 2012 andis olulise poliitilise tõuke, mis aitas algatada arutelu aktiivse vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse probleemide teemal Euroopas;

| 2. | määratleb põlvkondadevahelise õigluse kui kasu ja koormuse võrdse jaotumise põlvkondade vahel; on seisukohal, et põlvkondade toimiv kooselu rajaneb solidaarsusel ning peab olema kantud vastastikusest austusest, jagatud vastutusest ja valmidusest üksteist toetada; |
| --- | --- |

2.

määratleb põlvkondadevahelise õigluse kui kasu ja koormuse võrdse jaotumise põlvkondade vahel; on seisukohal, et põlvkondade toimiv kooselu rajaneb solidaarsusel ning peab olema kantud vastastikusest austusest, jagatud vastutusest ja valmidusest üksteist toetada;

| 3. | märgib, et EY 2012 konkreetsed eesmärgid saavutati osaliselt ning kõige paremad tulemused saadi teadlikkust parandavate algatuste ja ürituste valdkonnas; |
| --- | --- |

3.

märgib, et EY 2012 konkreetsed eesmärgid saavutati osaliselt ning kõige paremad tulemused saadi teadlikkust parandavate algatuste ja ürituste valdkonnas;

| 4. | märgib ja tervitab asjaolu, et EY 2012 ürituste ja algatuste kaudu sai selgeks, et vanemad inimesed e ole koorem, vaid on tänu oma kogemustele, elusaavutustele ja teadmistele majandusele ja ühiskonnale kasulikud; |
| --- | --- |

4.

märgib ja tervitab asjaolu, et EY 2012 ürituste ja algatuste kaudu sai selgeks, et vanemad inimesed e ole koorem, vaid on tänu oma kogemustele, elusaavutustele ja teadmistele majandusele ja ühiskonnale kasulikud;

| 5. | juhib tähelepanu asjaolule, et EY 2012 täitis edukalt eesmärki koondada aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsusega seotud osalisi; peab siiski kahetsusväärseks asjaolu, et eesmärki luua uued võrgustikud ressursside, projektide ja ideede jagamiseks avaliku ja erasektori ning kodanikuühiskonna vahel saavutati harva; väljendab kahetsust asjaolu üle, et tööturu osapoolte kaasamine oli ebaühtlane ning eraettevõteteni suuremal määral ei jõutud; rõhutab vajadust parandada suutlikkuse suurendamist, et edendada eakate aktiivset osalemist ühiskonnas; |
| --- | --- |

5.

juhib tähelepanu asjaolule, et EY 2012 täitis edukalt eesmärki koondada aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsusega seotud osalisi; peab siiski kahetsusväärseks asjaolu, et eesmärki luua uued võrgustikud ressursside, projektide ja ideede jagamiseks avaliku ja erasektori ning kodanikuühiskonna vahel saavutati harva; väljendab kahetsust asjaolu üle, et tööturu osapoolte kaasamine oli ebaühtlane ning eraettevõteteni suuremal määral ei jõutud; rõhutab vajadust parandada suutlikkuse suurendamist, et edendada eakate aktiivset osalemist ühiskonnas;

| 6. | tunneb heameelt asjaolu üle, et EY 2012 aitas täiustada liikmesriikide aktiivse vananemise poliitikat, ergutas heade tavade vahetust liikmesriikide vahel, suurendas aktiivset vananemist edendavate algatuste arvu ning tugevdas sidusrühmade teadmisi ja oskusi; |
| --- | --- |

6.

tunneb heameelt asjaolu üle, et EY 2012 aitas täiustada liikmesriikide aktiivse vananemise poliitikat, ergutas heade tavade vahetust liikmesriikide vahel, suurendas aktiivset vananemist edendavate algatuste arvu ning tugevdas sidusrühmade teadmisi ja oskusi;

| 7. | rõhutab, et sihipärasemate ja tõhusamate aktiivse vananemise strateegiate väljatöötamiseks on vaja usaldusväärset statistikat eakate olukorra ja demograafiliste muutuste kohta; palub komisjonil tagada põhjalik eakate ühiskondlikku staatust, tervist, õigusi ja elatustaset käsitlevate kvaliteetsete andmete kogumine; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et sihipärasemate ja tõhusamate aktiivse vananemise strateegiate väljatöötamiseks on vaja usaldusväärset statistikat eakate olukorra ja demograafiliste muutuste kohta; palub komisjonil tagada põhjalik eakate ühiskondlikku staatust, tervist, õigusi ja elatustaset käsitlevate kvaliteetsete andmete kogumine;

| 8. | peab väga oluliseks, et liikmesriikide poolt EY 2012 raames käivitatud algatusi jälgitakse ning et nad muudetakse tugevaks poliitiliseks kohustuseks, millele järgneb konkreetne meede, et tagada kõikide põlvkondade sotsiaalne kaasamine, aktiivne osalemine ja heaolu, järgides samas subsidiaarsusse ja proportsionaalsuse põhimõtet; tuletab meelde, et vananemispoliitika alaseid ELi õigusakte tuleb tulemuslikult kohaldada, et võidelda diskrimineerimisega ja seda ennetada kõigis eluvaldkondades nii nooremate kui ka vanemate inimeste puhul; |
| --- | --- |

8.

peab väga oluliseks, et liikmesriikide poolt EY 2012 raames käivitatud algatusi jälgitakse ning et nad muudetakse tugevaks poliitiliseks kohustuseks, millele järgneb konkreetne meede, et tagada kõikide põlvkondade sotsiaalne kaasamine, aktiivne osalemine ja heaolu, järgides samas subsidiaarsusse ja proportsionaalsuse põhimõtet; tuletab meelde, et vananemispoliitika alaseid ELi õigusakte tuleb tulemuslikult kohaldada, et võidelda diskrimineerimisega ja seda ennetada kõigis eluvaldkondades nii nooremate kui ka vanemate inimeste puhul;

| 9. | rõhutab vajadust tõhustada otsuste tegemise tasandil (sealhulgas ELi, liikmesriigi, piirkondlikul ja kohaliku tasandil) moodustatud koordineerimise kolmikut, kodanikuühiskonda ja erasektorit, sealhulgas iseseisvat elustiili toetavaid uuenduslikke tooteid ja teenuseid pakkuvaid tööstusharusid; |
| --- | --- |

9.

rõhutab vajadust tõhustada otsuste tegemise tasandil (sealhulgas ELi, liikmesriigi, piirkondlikul ja kohaliku tasandil) moodustatud koordineerimise kolmikut, kodanikuühiskonda ja erasektorit, sealhulgas iseseisvat elustiili toetavaid uuenduslikke tooteid ja teenuseid pakkuvaid tööstusharusid;

| 10. | palub Euroopa Komisjonil viia läbi uurimus rahvastiku vähenemise kohta, mis mõjutab üha suuremal arvul piirkondi ELi eri liikmesriikides, ja koostada teatis selle probleemi ja meetmete kohta, mida saaks võtta Euroopa tasandil, samuti liikmesriikide ja mõjutatud piirkondade tasandil rahvastiku vähenemise probleemiga toime tulemiseks; |
| --- | --- |

10.

palub Euroopa Komisjonil viia läbi uurimus rahvastiku vähenemise kohta, mis mõjutab üha suuremal arvul piirkondi ELi eri liikmesriikides, ja koostada teatis selle probleemi ja meetmete kohta, mida saaks võtta Euroopa tasandil, samuti liikmesriikide ja mõjutatud piirkondade tasandil rahvastiku vähenemise probleemiga toime tulemiseks;

| 11. | juhib tähelepanu asjaolule, et raskete ja püsivate ebasoodsate looduslike või demograafiliste tingimustega piirkonnad, näiteks hõredalt asustatud piirkonnad, saared ja mägipiirkonnad, kannatavad eriti rahvastiku vananemisega seotud probleemide tõttu ning neil on vähem vahendeid ja infrastruktuure aktiivsena vananemise edendamiseks; palub uurida, kas ergutamise kavad saavad olla kasulikud lahenduse leidmiseks vananemise probleemile, mida üldiselt raskendavad paralleelselt toimuvad rahvastikukao protsessid, mille all kannatavad paljud nendest piirkondadest, ja mis võib seada ohtu nende piirkondade ellujäämise; |
| --- | --- |

11.

juhib tähelepanu asjaolule, et raskete ja püsivate ebasoodsate looduslike või demograafiliste tingimustega piirkonnad, näiteks hõredalt asustatud piirkonnad, saared ja mägipiirkonnad, kannatavad eriti rahvastiku vananemisega seotud probleemide tõttu ning neil on vähem vahendeid ja infrastruktuure aktiivsena vananemise edendamiseks; palub uurida, kas ergutamise kavad saavad olla kasulikud lahenduse leidmiseks vananemise probleemile, mida üldiselt raskendavad paralleelselt toimuvad rahvastikukao protsessid, mille all kannatavad paljud nendest piirkondadest, ja mis võib seada ohtu nende piirkondade ellujäämise;

| 12. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et EY 2012 suhteliselt hiline heakskiitmine tõi kaasa hilinemised lepingute sõlmimisel ja rakendamisel, mille tulemusel ei realiseeritud teatavate ürituste, näiteks eakate päeva (Seniorforce Day) täit potentsiaali; võtab teadmiseks EY 2012-le eraldatud väiksema eelarve võrreldes varasemate Euroopa aastatega ning sellest tingitud napimad ressursid EY 2012 eesmärkide täitmiseks; |
| --- | --- |

12.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et EY 2012 suhteliselt hiline heakskiitmine tõi kaasa hilinemised lepingute sõlmimisel ja rakendamisel, mille tulemusel ei realiseeritud teatavate ürituste, näiteks eakate päeva (Seniorforce Day) täit potentsiaali; võtab teadmiseks EY 2012-le eraldatud väiksema eelarve võrreldes varasemate Euroopa aastatega ning sellest tingitud napimad ressursid EY 2012 eesmärkide täitmiseks;

| 13. | tuletab meelde, et aktiivne vananemine on muu hulgas protsess, millega optimeeritakse võimalusi säilitada tervis ning osaleda ühiskonnas, et tagada vananevatele inimestele võimalus säilitada oma elatustase ja elukvaliteet; on arvamusel, et aktiivse vananemise poliitikameetmetega tuleks suurendada inimeste füüsilise, ühiskondliku ja vaimse heaolu potentsiaali kogu oma elu jooksul, et võimaldada paremat sotsiaalset kaasamist ja suuremat osalust ühiskonnas; juhib tähelepanu asjaolule, et aktiivne vananemine tähendab ka paremat juurdepääsu tervishoiu-, pikaajalistele hooldus- ja sotsiaalteenustele, mis on kriisi ajal surve alla sattunud, ning elukestvale õppele, osalemist ühiskondlikes ja kultuuritegevustes, sellise olemasoleva sotsiaalse infrastruktuuri laiendamist, nagu hooldekodud ja päevakeskused, vanuselise diskrimineerimise ja stereotüüpide kaotamist, meetmeid võitluseks vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu ning aktiivsena vananemist puudutava teadlikkuse parandamist; |
| --- | --- |

13.

tuletab meelde, et aktiivne vananemine on muu hulgas protsess, millega optimeeritakse võimalusi säilitada tervis ning osaleda ühiskonnas, et tagada vananevatele inimestele võimalus säilitada oma elatustase ja elukvaliteet; on arvamusel, et aktiivse vananemise poliitikameetmetega tuleks suurendada inimeste füüsilise, ühiskondliku ja vaimse heaolu potentsiaali kogu oma elu jooksul, et võimaldada paremat sotsiaalset kaasamist ja suuremat osalust ühiskonnas; juhib tähelepanu asjaolule, et aktiivne vananemine tähendab ka paremat juurdepääsu tervishoiu-, pikaajalistele hooldus- ja sotsiaalteenustele, mis on kriisi ajal surve alla sattunud, ning elukestvale õppele, osalemist ühiskondlikes ja kultuuritegevustes, sellise olemasoleva sotsiaalse infrastruktuuri laiendamist, nagu hooldekodud ja päevakeskused, vanuselise diskrimineerimise ja stereotüüpide kaotamist, meetmeid võitluseks vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu ning aktiivsena vananemist puudutava teadlikkuse parandamist;

| 14. | soovitab kõikidel liikmesriikidel edendada ja võimendada oma sotsiaalkindlustussüsteemide kaudu avalikke ja kvaliteetseid eakate hoolduse infrastruktuure (hooldekodud, päevakeskused ja tugiteenused kodus), kus eakat nähakse aktiivse, mitte passiivse osalejana algatustes, kus ta osaleb; |
| --- | --- |

14.

soovitab kõikidel liikmesriikidel edendada ja võimendada oma sotsiaalkindlustussüsteemide kaudu avalikke ja kvaliteetseid eakate hoolduse infrastruktuure (hooldekodud, päevakeskused ja tugiteenused kodus), kus eakat nähakse aktiivse, mitte passiivse osalejana algatustes, kus ta osaleb;

| 15. | on seisukohal, et välja tuleb töötada Euroopa strateegia dementsuse kohta, mis peaks hõlmama meetmeid patsientide pereliikmete abistamiseks, teavituskampaaniaid, teadlikkuse parandamist ja parimate tavade vahetamist liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

15.

on seisukohal, et välja tuleb töötada Euroopa strateegia dementsuse kohta, mis peaks hõlmama meetmeid patsientide pereliikmete abistamiseks, teavituskampaaniaid, teadlikkuse parandamist ja parimate tavade vahetamist liikmesriikide vahel;

| 16. | kutsub komisjoni üles uurima üle 50-aastaste inimeste töötuse, samuti järjest suureneva pikaajalise tööpuuduse murettekitavat probleemi ning uurima koos liikmesriikide, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ning tööturu osapooltega vanemate töötute inimeste olukorda ja elukorraldust ning vajaduse korral töötama välja tõhusad vahendid sellesse haavatavasse kategooriasse kuuluvate töötajate hoidmiseks tööturul, pakkudes võimalusi elukestvaks õppeks ja oskuste ajakohastamiseks, töökohal toimuvaks koolituseks ning kättesaadavateks ja taskukohasteks õppeprogrammideks, ning edendades kõikidele suunatud põlvkondadevahelisi koolitusi ja teadmiste ülekannet tööl; |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni üles uurima üle 50-aastaste inimeste töötuse, samuti järjest suureneva pikaajalise tööpuuduse murettekitavat probleemi ning uurima koos liikmesriikide, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ning tööturu osapooltega vanemate töötute inimeste olukorda ja elukorraldust ning vajaduse korral töötama välja tõhusad vahendid sellesse haavatavasse kategooriasse kuuluvate töötajate hoidmiseks tööturul, pakkudes võimalusi elukestvaks õppeks ja oskuste ajakohastamiseks, töökohal toimuvaks koolituseks ning kättesaadavateks ja taskukohasteks õppeprogrammideks, ning edendades kõikidele suunatud põlvkondadevahelisi koolitusi ja teadmiste ülekannet tööl;

| 17. | rõhutab, et eelkõige tuleks seejuures kaaluda selliseid programmidele, nagu on näiteks põlvkondadevahelise mentorluse programm, millega edendatakse töö ja koolituse käigus vanema põlvkonna ekspertide vahetust noorema põlvkonnaga; juhib tähelepanu, et erineva vanusega isikutest koosnevaid meeskondi tuleks tööprotsessi käigus toetada ning silmapaistvaid projekte tuleb esile tõsta; on seisukohal, et liikmesriigid peaksid kehtestama ettevõtetele stiimulid vanemate töötajate palkamiseks ning et põhimõtteliselt ei tohi vanemad töötajad olla kutse- ja täiendkoolituse vallas noorematest halvemas olukorras; rõhutab eelkõige, kui tähtis on kohandada töökohti vastavalt vanemate töötajate vajadustele ning pakkuda vanematele töötajatele rohkem võimalusi töötada vastavalt oma eelistustele osalise tööajaga ja pikendada tööelu neil, kes soovivad ja suudavad kauem töötada; on arvamusel, et tuleb kehtestada spetsiaalsed pensionikavad eakamate pikaajaliste töötute jaoks, millega saavutatakse tasakaal nende isikute sotsiaalse stabiilsuse alase vajaduse ning sotsiaalkindlustussüsteemide stabiilsuse vahel; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et eelkõige tuleks seejuures kaaluda selliseid programmidele, nagu on näiteks põlvkondadevahelise mentorluse programm, millega edendatakse töö ja koolituse käigus vanema põlvkonna ekspertide vahetust noorema põlvkonnaga; juhib tähelepanu, et erineva vanusega isikutest koosnevaid meeskondi tuleks tööprotsessi käigus toetada ning silmapaistvaid projekte tuleb esile tõsta; on seisukohal, et liikmesriigid peaksid kehtestama ettevõtetele stiimulid vanemate töötajate palkamiseks ning et põhimõtteliselt ei tohi vanemad töötajad olla kutse- ja täiendkoolituse vallas noorematest halvemas olukorras; rõhutab eelkõige, kui tähtis on kohandada töökohti vastavalt vanemate töötajate vajadustele ning pakkuda vanematele töötajatele rohkem võimalusi töötada vastavalt oma eelistustele osalise tööajaga ja pikendada tööelu neil, kes soovivad ja suudavad kauem töötada; on arvamusel, et tuleb kehtestada spetsiaalsed pensionikavad eakamate pikaajaliste töötute jaoks, millega saavutatakse tasakaal nende isikute sotsiaalse stabiilsuse alase vajaduse ning sotsiaalkindlustussüsteemide stabiilsuse vahel;

| 18. | avaldab kahetsust asjaolu üle, et eakamad isikud puutuvad ikka veel tihti kokku vanuselise diskrimineerimise, stereotüüpide ja takistustega; palub seega liikmesriikidel rakendada viivitamata nõuetekohaselt nõukogu direktiivi 2000/78/EÜ võrdse kohtlemise kohta töö saamisel ja kutsealale pääsemisel; märgib, et võrdset kohtlemist käsitlev horisontaalne direktiiv (6) on nõukogus blokeeritud alates 2008. aastast, ning kutsub liikmesriike üles leidma võimalikult kiiresti lahendust; |
| --- | --- |

18.

avaldab kahetsust asjaolu üle, et eakamad isikud puutuvad ikka veel tihti kokku vanuselise diskrimineerimise, stereotüüpide ja takistustega; palub seega liikmesriikidel rakendada viivitamata nõuetekohaselt nõukogu direktiivi 2000/78/EÜ võrdse kohtlemise kohta töö saamisel ja kutsealale pääsemisel; märgib, et võrdset kohtlemist käsitlev horisontaalne direktiiv (6) on nõukogus blokeeritud alates 2008. aastast, ning kutsub liikmesriike üles leidma võimalikult kiiresti lahendust;

| 19. | on kindlalt vastu sellele, et aktiivse vananemise poliitikameetmetesse suhtutakse kui vaid vahendisse, mida kasutatakse eakamate töötajate tööhõive säilitamiseks, ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid viiksid läbi kõik vajalikud hindamised ja teeksid jõupingutusi üleminekuks elukaarel põhinevale lähenemisele ning teeksid kõik võimaliku, et stabiliseerida vanaduspensioni eeskirjad, võttes kohustusliku pensioniea muutmisel arvesse tegelikku töötuse määra üle 50-aastaste hulgas; rõhutab, et pensionile jäämise ea sidumine oodatava elueaga ei võta arvesse tööturu arengu tähtsust ning ei saa seega olla ainuke vahend vananeva ühiskonna probleemi lahendamiseks; on seisukohal, et selle asemel peaksid liikmesriigid oma tööhõive kaitset käsitlevate õigusaktide ja palkade kujundamise süsteemide kaudu toetama vanemate töötajate palkamist, eriti enne nende seadusjärgset pensioniiga, sest tööpuudus avaldaks nende pensionitulule veelgi kahjulikumat mõju, ning et liikmesriigid peaksid tagama jätkusuutlikud sotsiaalkaitse süsteemid; |
| --- | --- |

19.

on kindlalt vastu sellele, et aktiivse vananemise poliitikameetmetesse suhtutakse kui vaid vahendisse, mida kasutatakse eakamate töötajate tööhõive säilitamiseks, ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid viiksid läbi kõik vajalikud hindamised ja teeksid jõupingutusi üleminekuks elukaarel põhinevale lähenemisele ning teeksid kõik võimaliku, et stabiliseerida vanaduspensioni eeskirjad, võttes kohustusliku pensioniea muutmisel arvesse tegelikku töötuse määra üle 50-aastaste hulgas; rõhutab, et pensionile jäämise ea sidumine oodatava elueaga ei võta arvesse tööturu arengu tähtsust ning ei saa seega olla ainuke vahend vananeva ühiskonna probleemi lahendamiseks; on seisukohal, et selle asemel peaksid liikmesriigid oma tööhõive kaitset käsitlevate õigusaktide ja palkade kujundamise süsteemide kaudu toetama vanemate töötajate palkamist, eriti enne nende seadusjärgset pensioniiga, sest tööpuudus avaldaks nende pensionitulule veelgi kahjulikumat mõju, ning et liikmesriigid peaksid tagama jätkusuutlikud sotsiaalkaitse süsteemid;

| 20. | palub liikmesriikidel tagada riiklike pensioniskeemide jätkusuutlikkus ja kindlustada kõigi jaoks individuaalsed ja piisavad pensioniõigused, mis tagaksid vanemas eas väärika elu, sealhulgas neile inimestele, kelle karjääris esineb põhjendatud katkestusi (peamiselt naised); toonitab, kui oluline on turvaliste ja jätkusuutlike pensionide tagamiseks tööandjapensionifondide piisav järelevalve ja sõltumatu auditeerimine; |
| --- | --- |

20.

palub liikmesriikidel tagada riiklike pensioniskeemide jätkusuutlikkus ja kindlustada kõigi jaoks individuaalsed ja piisavad pensioniõigused, mis tagaksid vanemas eas väärika elu, sealhulgas neile inimestele, kelle karjääris esineb põhjendatud katkestusi (peamiselt naised); toonitab, kui oluline on turvaliste ja jätkusuutlike pensionide tagamiseks tööandjapensionifondide piisav järelevalve ja sõltumatu auditeerimine;

| 21. | rõhutab, et vanematel inimestel peab olema võimalus osutada oma perekondades vabatahtlikku ja erakordselt olulist abi. ning juhib tähelepanu olulisele rollile, mida vanemad inimesed vabatahtlikena täidavad; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et vanematel inimestel peab olema võimalus osutada oma perekondades vabatahtlikku ja erakordselt olulist abi. ning juhib tähelepanu olulisele rollile, mida vanemad inimesed vabatahtlikena täidavad;

| 22. | rõhutab, kui oluline on vananeva Euroopa ühiskonna jaoks kättesaadav tehnoloogia, ning palub komisjonil töötada välja kaasav digitaalse ühtse turu strateegia, tagades, et kättesaadavus integreeritakse kogu strateegiasse ja seotakse nn hõbedase majanduse arendamisega Euroopas; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, kui oluline on vananeva Euroopa ühiskonna jaoks kättesaadav tehnoloogia, ning palub komisjonil töötada välja kaasav digitaalse ühtse turu strateegia, tagades, et kättesaadavus integreeritakse kogu strateegiasse ja seotakse nn hõbedase majanduse arendamisega Euroopas;

| 23. | tunneb heameelt asjaolu üle, et aktiivne ja tervena vananemine on 2014.–2020. aasta programmitöö perioodil Euroopa Sotsiaalfondi üks investeeringute prioriteetidest, nagu on sedastatud määruses (EL) nr 1304/2013; kutsub liikmesriike üles kasutama tõhusalt neile eraldatud vahendeid; tuletab meelde, et aktiivse vananemise edendamise projektide rahastamiseks on võimalik vahendeid saada ka selliste programmide nagu Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide, programmi „Horisont 2020“, tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi (EaSI) ning tervisevaldkonna tegevusprogrammi raames; nõuab selliste programmide ja eri vahendite paremat kooskõlastamist, mille EL on eraldanud aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse edendamiseks, ning kutsub kooskõlas programmis „Horisont 2020“ sätestatud prioriteetidega keskendama Euroopa teadusuuringud tervist ja aktiivset vananemist käsitlevatele rakendusteadustele; |
| --- | --- |

23.

tunneb heameelt asjaolu üle, et aktiivne ja tervena vananemine on 2014.–2020. aasta programmitöö perioodil Euroopa Sotsiaalfondi üks investeeringute prioriteetidest, nagu on sedastatud määruses (EL) nr 1304/2013; kutsub liikmesriike üles kasutama tõhusalt neile eraldatud vahendeid; tuletab meelde, et aktiivse vananemise edendamise projektide rahastamiseks on võimalik vahendeid saada ka selliste programmide nagu Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide, programmi „Horisont 2020“, tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi (EaSI) ning tervisevaldkonna tegevusprogrammi raames; nõuab selliste programmide ja eri vahendite paremat kooskõlastamist, mille EL on eraldanud aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse edendamiseks, ning kutsub kooskõlas programmis „Horisont 2020“ sätestatud prioriteetidega keskendama Euroopa teadusuuringud tervist ja aktiivset vananemist käsitlevatele rakendusteadustele;

| 24. | kutsub liikmesriike üles kasutama kättesaadavaid Euroopa Sotsiaalfondi, Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide, Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi vahendeid, et toetada rahaliselt selliste eakate organisatsioonide läbiviidavaid eneseabiprogramme, kes jagavad üksteisega oma energiat, teadmisi, kogemusi ja tarkust ning aitavad abivajajaid, panustades nii täisväärtuslikku vananemisse ja pikaajalisse iseseisvasse elamisse; |
| --- | --- |

24.

kutsub liikmesriike üles kasutama kättesaadavaid Euroopa Sotsiaalfondi, Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide, Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi vahendeid, et toetada rahaliselt selliste eakate organisatsioonide läbiviidavaid eneseabiprogramme, kes jagavad üksteisega oma energiat, teadmisi, kogemusi ja tarkust ning aitavad abivajajaid, panustades nii täisväärtuslikku vananemisse ja pikaajalisse iseseisvasse elamisse;

| 25. | tuletab meelde 2010. aasta komisjonipoolset eelarve läbivaatamist, mille raames nimetati ELi lisaväärtust üheks oma peamiseks põhimõtteks; rõhutab, et kõikide kulutuste juures tuleb juhinduda sellest põhimõttest ning et ELi rahastamist, eeskätt Euroopa Sotsiaalfondi raames, ei tohiks kasutada riiklike meetmete subsideerimiseks, vaid liikmesriikide aktiivsena vananemise programmide täiendavaks toetamiseks; |
| --- | --- |

25.

tuletab meelde 2010. aasta komisjonipoolset eelarve läbivaatamist, mille raames nimetati ELi lisaväärtust üheks oma peamiseks põhimõtteks; rõhutab, et kõikide kulutuste juures tuleb juhinduda sellest põhimõttest ning et ELi rahastamist, eeskätt Euroopa Sotsiaalfondi raames, ei tohiks kasutada riiklike meetmete subsideerimiseks, vaid liikmesriikide aktiivsena vananemise programmide täiendavaks toetamiseks;

| 26. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles parandama vahendite suunamist aktiivsele vananemisele ning vahendite kasutamist; palub veel komisjonil tungivalt uurida uue Euroopa rahastamisvahendi teostatavust ja lisaväärtust töölt vabastatud keskealiste töötajate taasintegreerimise probleemi lahendamisel; |
| --- | --- |

26.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles parandama vahendite suunamist aktiivsele vananemisele ning vahendite kasutamist; palub veel komisjonil tungivalt uurida uue Euroopa rahastamisvahendi teostatavust ja lisaväärtust töölt vabastatud keskealiste töötajate taasintegreerimise probleemi lahendamisel;

| 27. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles koguma täielikke ja usaldusväärseid andmeid, mis võimaldavad hinnata, kui tõhusad on olnud Euroopa Sotsiaalfondist vanemate töötajate jaoks tehtud kulutused; |
| --- | --- |

27.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles koguma täielikke ja usaldusväärseid andmeid, mis võimaldavad hinnata, kui tõhusad on olnud Euroopa Sotsiaalfondist vanemate töötajate jaoks tehtud kulutused;

| 28. | kutsub Euroopa Komisjoni üles hindama kõikidele alla vaesuspiiri elavatele kodanikele miinimumsissetuleku tagamiseks loodava Euroopa uue rahastu teostatavust ja lisandväärtust; |
| --- | --- |

28.

kutsub Euroopa Komisjoni üles hindama kõikidele alla vaesuspiiri elavatele kodanikele miinimumsissetuleku tagamiseks loodava Euroopa uue rahastu teostatavust ja lisandväärtust;

| 29. | soovitab liikmesriikidel kavandada ja rakendada poliitikameetmed ja riiklikud programmid, mis parandavad mitte ainult füüsilist tervist, vaid ka edendavad psüühilist tervist ja sotsiaalseid sidemeid; |
| --- | --- |

29.

soovitab liikmesriikidel kavandada ja rakendada poliitikameetmed ja riiklikud programmid, mis parandavad mitte ainult füüsilist tervist, vaid ka edendavad psüühilist tervist ja sotsiaalseid sidemeid;

| 30. | peab väga tähtsaks toetama vanemate inimeste iseseisvat elu nii kaua kui võimalik, nagu on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 25, arendades välja ja hoides inimestele suunatud ning nõudmistel põhinevaid tugi- ja hooldusteenuseid ning parandades nende teenuste vahelist seost; palub seepärast liikmesriikidel tagada taskukohased, kättesaadavad ja mittediskrimineerivad tervishoiuteenused ning seada tervishoiupoliitikas esmatähtsale kohale ennetustegevus; kutsub komisjoni üles rakendama sotsiaalsete investeeringute paketti, hoidma tervena vananemist ja pikaajaliste hooldusteenuste piisavust ja taset poliitilises tegevuskavas olulisel kohal ning analüüsima eakate tervishoiuteenuste taskukohasust, koguma kõikjal ELis andmeid tervishoiusüsteemide ooteaegade kohta ja tegema ettepaneku maksimaalseid ooteaegu käsitlevate suuniste kohta; peab äärmiselt oluliseks edendada isiklikku vastutust oma tervise eest, suurendades märkimisväärselt tervishoiualast informeeritust ja tõhustades riiklikke motivatsioonikampaaniaid, ning soodustada koostööd tervisealase harituse valdkonnas, et suurendada eakate võimet oma tervise eest hoolt kanda; tuletab meelde, et peaksime samuti pöörama rohkem tähelepanu uuenduslikele tehnoloogilistele lahendustele ja seadmetele; tunnistab, kui oluline on jagada sellele eesmärgi saavutamisele kaasaaitamiseks tõhusalt teavet kohalike teenuste ja õiguste kohta; |
| --- | --- |

30.

peab väga tähtsaks toetama vanemate inimeste iseseisvat elu nii kaua kui võimalik, nagu on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 25, arendades välja ja hoides inimestele suunatud ning nõudmistel põhinevaid tugi- ja hooldusteenuseid ning parandades nende teenuste vahelist seost; palub seepärast liikmesriikidel tagada taskukohased, kättesaadavad ja mittediskrimineerivad tervishoiuteenused ning seada tervishoiupoliitikas esmatähtsale kohale ennetustegevus; kutsub komisjoni üles rakendama sotsiaalsete investeeringute paketti, hoidma tervena vananemist ja pikaajaliste hooldusteenuste piisavust ja taset poliitilises tegevuskavas olulisel kohal ning analüüsima eakate tervishoiuteenuste taskukohasust, koguma kõikjal ELis andmeid tervishoiusüsteemide ooteaegade kohta ja tegema ettepaneku maksimaalseid ooteaegu käsitlevate suuniste kohta; peab äärmiselt oluliseks edendada isiklikku vastutust oma tervise eest, suurendades märkimisväärselt tervishoiualast informeeritust ja tõhustades riiklikke motivatsioonikampaaniaid, ning soodustada koostööd tervisealase harituse valdkonnas, et suurendada eakate võimet oma tervise eest hoolt kanda; tuletab meelde, et peaksime samuti pöörama rohkem tähelepanu uuenduslikele tehnoloogilistele lahendustele ja seadmetele; tunnistab, kui oluline on jagada sellele eesmärgi saavutamisele kaasaaitamiseks tõhusalt teavet kohalike teenuste ja õiguste kohta;

| 31. | palub komisjonil võtta järelmeetmed järelduste kohta, milles käsitletakse ühisaruannet piisava pikaajalise hoolduse vajadust arvestava sotsiaalkaitse kohta vananevas ühiskonnas, ning esitada viivitamata konkreetsed ettepanekud; |
| --- | --- |

31.

palub komisjonil võtta järelmeetmed järelduste kohta, milles käsitletakse ühisaruannet piisava pikaajalise hoolduse vajadust arvestava sotsiaalkaitse kohta vananevas ühiskonnas, ning esitada viivitamata konkreetsed ettepanekud;

| 32. | on veendunud, et tähtsustada tuleks eakate oma perekonda integreerimist; soovitab komisjonil uurida pereettevõtete pakutavaid võimalusi ja vastavat eakate abistamise tööd; |
| --- | --- |

32.

on veendunud, et tähtsustada tuleks eakate oma perekonda integreerimist; soovitab komisjonil uurida pereettevõtete pakutavaid võimalusi ja vastavat eakate abistamise tööd;

| 33. | juhib tähelepanu asjaolule, et eakatesõbraliku keskkonna kujundamisel (7), iseseisva elamise toetamisel ja põhiteenustele juurdepääsemisel on tõhusam ühistransport eakate jaoks esmatähtsal kohal; palub komisjonil ja liikmesriikidel parandada transpordisüsteemide juurdepääsetavust ja koostalitlusvõimet; |
| --- | --- |

33.

juhib tähelepanu asjaolule, et eakatesõbraliku keskkonna kujundamisel (7), iseseisva elamise toetamisel ja põhiteenustele juurdepääsemisel on tõhusam ühistransport eakate jaoks esmatähtsal kohal; palub komisjonil ja liikmesriikidel parandada transpordisüsteemide juurdepääsetavust ja koostalitlusvõimet;

| 34. | tunneb heameelt komisjoni taustadokumendi „Hõbedase majanduse arendamine Euroopas“ üle ning tuletab meelde, et on vaja arendada eakate inimeste huve arvestavat majandust (nn hõbedane majandus), millega keskendutakse nendele majanduslikele võimalustele, mis tulenevad vananeva elanikkonnaga seotud avaliku sektori ja tarbijakulutustest ning konkreetsetest toodetest, teenustest, innovaatilistest lahendustest ja vajadustest, mis omakorda loovad uusi töökohti ja toovad kaasa majanduskasvu, võttes arvesse kõige haavatavamate sotsiaal-majanduslike rühmade vajadusi; |
| --- | --- |

34.

tunneb heameelt komisjoni taustadokumendi „Hõbedase majanduse arendamine Euroopas“ üle ning tuletab meelde, et on vaja arendada eakate inimeste huve arvestavat majandust (nn hõbedane majandus), millega keskendutakse nendele majanduslikele võimalustele, mis tulenevad vananeva elanikkonnaga seotud avaliku sektori ja tarbijakulutustest ning konkreetsetest toodetest, teenustest, innovaatilistest lahendustest ja vajadustest, mis omakorda loovad uusi töökohti ja toovad kaasa majanduskasvu, võttes arvesse kõige haavatavamate sotsiaal-majanduslike rühmade vajadusi;

| 35. | on seisukohal, et tööjõu ühekülgne noorendamine ei too kaasa suuremat innovaatilisust, vaid kujutab endast kogemuste, teadmiste ja oskuste raiskamist; |
| --- | --- |

35.

on seisukohal, et tööjõu ühekülgne noorendamine ei too kaasa suuremat innovaatilisust, vaid kujutab endast kogemuste, teadmiste ja oskuste raiskamist;

| 36. | on arvamusel, et vanemad inimesed peaksid olema ühiskonna täieõiguslikud liikmed ning nende osalemist igapäevaelus, sealhulgas avalikus elus tuleks toetada; on lisaks seisukohal, et aktiivselt tuleks edendada struktureeritud dialoogi ja kogemuste vahetust noorte ning eakate vahel; rõhutab sellega seoses põlvkondadevaheliste projektide rolli; toetab eakate õigust elada inimväärset ja iseseisvat elu, nagu on sedastatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 25; on veendunud ka selles, et nii nooremate kui ka vanemate põlvkondade sidusrühmade aktiivne poliitikas osalemine tuleks tagada kõigil ELi tasanditel, kus võib olla tegu põlvkondade huvidega; |
| --- | --- |

36.

on arvamusel, et vanemad inimesed peaksid olema ühiskonna täieõiguslikud liikmed ning nende osalemist igapäevaelus, sealhulgas avalikus elus tuleks toetada; on lisaks seisukohal, et aktiivselt tuleks edendada struktureeritud dialoogi ja kogemuste vahetust noorte ning eakate vahel; rõhutab sellega seoses põlvkondadevaheliste projektide rolli; toetab eakate õigust elada inimväärset ja iseseisvat elu, nagu on sedastatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 25; on veendunud ka selles, et nii nooremate kui ka vanemate põlvkondade sidusrühmade aktiivne poliitikas osalemine tuleks tagada kõigil ELi tasanditel, kus võib olla tegu põlvkondade huvidega;

| 37. | rõhutab, et vanemate inimeste oluline ühiskondlik missioon on ka väärtuste ja kogemuste edasiandmine teistele ning õpetamine, kuidas ühiskondlikus elus hakkama saada; |
| --- | --- |

37.

rõhutab, et vanemate inimeste oluline ühiskondlik missioon on ka väärtuste ja kogemuste edasiandmine teistele ning õpetamine, kuidas ühiskondlikus elus hakkama saada;

| 38. | palub komisjonil, nõukogul ja liikmesriikidel võtta ÜRO vananemise avatud töörühmas vastu heakskiitev seisukoht, et tagada eakate kodanike võimalus oma inimõigusi täiel määral kasutada; kutsub komisjoni üles tegema tihedat koostööd ÜRO eakate õigustega tegeleva sõltumatu eksperdi ja eakaid esindavate organisatsioonidega ELis; |
| --- | --- |

38.

palub komisjonil, nõukogul ja liikmesriikidel võtta ÜRO vananemise avatud töörühmas vastu heakskiitev seisukoht, et tagada eakate kodanike võimalus oma inimõigusi täiel määral kasutada; kutsub komisjoni üles tegema tihedat koostööd ÜRO eakate õigustega tegeleva sõltumatu eksperdi ja eakaid esindavate organisatsioonidega ELis;

| 39. | avaldab kahetsust, et ajutise töö, tähtajaliste töölepingute sagenemise, väikeses mahus töötamise või töötuse tõttu muutub tööelu üha muutlikumaks ja ebakindlamaks; |
| --- | --- |

39.

avaldab kahetsust, et ajutise töö, tähtajaliste töölepingute sagenemise, väikeses mahus töötamise või töötuse tõttu muutub tööelu üha muutlikumaks ja ebakindlamaks;

| 40. | tunneb heameelt tulevase ELi demograafiliste muutuste pakti üle; mis on EY 2012 ning täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse peamine saavutus; palub komisjonil teha kindlaks ELi eelarve valdkonnad, kus on võimalik kokku hoida ja toimida tõhusamalt, et tagada pakti rahastamine, mis on avatud, suur ja sõltumatu võrgustik nende kohalike ja piirkondlike sidusrühmade ühendamiseks, kes on võtnud kohustuseks Euroopa demograafiliste muutustega tegelemise, edendades tihedas koostöös Maailma Terviseorganisatsiooniga (WHO) eakatesõbralikke keskkondi; |
| --- | --- |

40.

tunneb heameelt tulevase ELi demograafiliste muutuste pakti üle; mis on EY 2012 ning täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse peamine saavutus; palub komisjonil teha kindlaks ELi eelarve valdkonnad, kus on võimalik kokku hoida ja toimida tõhusamalt, et tagada pakti rahastamine, mis on avatud, suur ja sõltumatu võrgustik nende kohalike ja piirkondlike sidusrühmade ühendamiseks, kes on võtnud kohustuseks Euroopa demograafiliste muutustega tegelemise, edendades tihedas koostöös Maailma Terviseorganisatsiooniga (WHO) eakatesõbralikke keskkondi;

| 41. | kutsub komisjoni üles võtma vastu demograafilist muutust käsitlev ELi strateegia, et koordineerida ELi tegevust mitmes valdkonnas eesmärgiga tagada koostoime ja suurendada maksimaalselt selle positiivset mõju Euroopa elanikele, majandusele ja töökohtade loomisele ning kaitsta eakate inimõigusi kõikides ELi poliitikameetmetes; |
| --- | --- |

41.

kutsub komisjoni üles võtma vastu demograafilist muutust käsitlev ELi strateegia, et koordineerida ELi tegevust mitmes valdkonnas eesmärgiga tagada koostoime ja suurendada maksimaalselt selle positiivset mõju Euroopa elanikele, majandusele ja töökohtade loomisele ning kaitsta eakate inimõigusi kõikides ELi poliitikameetmetes;

| 42. | usub, et demograafilisi probleeme ei ole Euroopa tasandil asjakohaselt käsitletud; palub järgmistel ELi eesistujariikidel võtta see teema uuesti ELi tegevuskavva ja töötada välja jõuline poliitiline vastus; |
| --- | --- |

42.

usub, et demograafilisi probleeme ei ole Euroopa tasandil asjakohaselt käsitletud; palub järgmistel ELi eesistujariikidel võtta see teema uuesti ELi tegevuskavva ja töötada välja jõuline poliitiline vastus;

| 43. | rõhutab, et demograafiliste muutustega ei tohi põhjendada sotsiaalsete õiguste ja teenuste vähendamist; |
| --- | --- |

43.

rõhutab, et demograafiliste muutustega ei tohi põhjendada sotsiaalsete õiguste ja teenuste vähendamist;

| 44. | väljendab heameelt sotsiaalkaitsekomitee ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoniga ühiselt välja töötatud aktiivsena vananemist ja põlvkondadevahelist solidaarsust käsitlevate peamiste põhimõtete üle; tunneb heameelt eelkõige sotsiaalkaitsekomitee rolli üle, mille kohaselt ta võimaldab liikmesriikidel otse kogemusi vahetada, sealhulgas seoses pikaajalise hoolduse ja pensionitega; |
| --- | --- |

44.

väljendab heameelt sotsiaalkaitsekomitee ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoniga ühiselt välja töötatud aktiivsena vananemist ja põlvkondadevahelist solidaarsust käsitlevate peamiste põhimõtete üle; tunneb heameelt eelkõige sotsiaalkaitsekomitee rolli üle, mille kohaselt ta võimaldab liikmesriikidel otse kogemusi vahetada, sealhulgas seoses pikaajalise hoolduse ja pensionitega;

| 45. | tunneb heameelt aktiivsena vananemise indeksi üle, mille eesmärk on kasutada ära eakate vallandamata potentsiaali, et nad saaksid aktiivsemalt osaleda tööhõives ja sotsiaalelus ning elada iseseisvat elu, ning käimasoleva jätkuprojekti üle, mida viib läbi komisjon koos ÜRO Euroopa Majanduskomisjoniga; julgustab liikmesriike seadma aktiivsena vananemise indeksil põhinevaid eesmärke, mida peab saavutama ulatuslike aktiivse vananemise strateegiate abil, ning jälgima edusammude tegemist nende eesmärkide saavutamisel; |
| --- | --- |

45.

tunneb heameelt aktiivsena vananemise indeksi üle, mille eesmärk on kasutada ära eakate vallandamata potentsiaali, et nad saaksid aktiivsemalt osaleda tööhõives ja sotsiaalelus ning elada iseseisvat elu, ning käimasoleva jätkuprojekti üle, mida viib läbi komisjon koos ÜRO Euroopa Majanduskomisjoniga; julgustab liikmesriike seadma aktiivsena vananemise indeksil põhinevaid eesmärke, mida peab saavutama ulatuslike aktiivse vananemise strateegiate abil, ning jälgima edusammude tegemist nende eesmärkide saavutamisel;

| 46. | juhib tähelepanu asjaolule, et eakatesõbralike keskkondade edendamine on erakordselt oluline viis vanemaealiste töötajate ja tööotsijate toetamiseks ning kõigile võrdseid võimalusi pakkuva kaasava ühiskonna edendamiseks; tunneb sellega seoses heameelt komisjoni ja WHO ühisprojekti üle, mille eesmärk on kohandada WHO ülemaailmset eakatesõbralike linnade juhendit (Global Age-friendly Cities) Euroopa tingimustega; |
| --- | --- |

46.

juhib tähelepanu asjaolule, et eakatesõbralike keskkondade edendamine on erakordselt oluline viis vanemaealiste töötajate ja tööotsijate toetamiseks ning kõigile võrdseid võimalusi pakkuva kaasava ühiskonna edendamiseks; tunneb sellega seoses heameelt komisjoni ja WHO ühisprojekti üle, mille eesmärk on kohandada WHO ülemaailmset eakatesõbralike linnade juhendit (Global Age-friendly Cities) Euroopa tingimustega;

| 47. | usub, et ÜRO konventsioon eakate õiguste kaitseks parandab eakate elu, tagades neile võrdse juurdepääsu poliitilistele, majanduslikele, tervishoiualastele ja kultuurilistele õigustele, ning kujutab endast olulist platvormi, mille abil muuta ülemaailmselt vananemise suhtes võetud hoiakuid; |
| --- | --- |

47.

usub, et ÜRO konventsioon eakate õiguste kaitseks parandab eakate elu, tagades neile võrdse juurdepääsu poliitilistele, majanduslikele, tervishoiualastele ja kultuurilistele õigustele, ning kujutab endast olulist platvormi, mille abil muuta ülemaailmselt vananemise suhtes võetud hoiakuid;

| 48. | palub komisjonil võtta vastu eakate väärkohtlemist käsitlev tegevuskava, hinnates WeDo partnerluse väljatöötatud Euroopa pikaajalise hoolduse kvaliteediraamistikku ja käsitledes hooldust ja abi vajavate eakate õiguste küsimust; |
| --- | --- |

48.

palub komisjonil võtta vastu eakate väärkohtlemist käsitlev tegevuskava, hinnates WeDo partnerluse väljatöötatud Euroopa pikaajalise hoolduse kvaliteediraamistikku ja käsitledes hooldust ja abi vajavate eakate õiguste küsimust;

| 49. | peab kahetsusväärseks, et komisjon ei ole veel käsitlenud vanuselist ebavõrdsust ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni ja puuetega inimesi käsitleva strateegia rakendamisel; seepärast palub komisjonil suurendada teadlikkust ja käsitleda puuetega eakate õigustega seotud vanuselist diskrimineerimist ning tagada, et puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamisel ei jäeta eakaid kõrvale; |
| --- | --- |

49.

peab kahetsusväärseks, et komisjon ei ole veel käsitlenud vanuselist ebavõrdsust ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni ja puuetega inimesi käsitleva strateegia rakendamisel; seepärast palub komisjonil suurendada teadlikkust ja käsitleda puuetega eakate õigustega seotud vanuselist diskrimineerimist ning tagada, et puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamisel ei jäeta eakaid kõrvale;

| 50. | palub komisjonil avaldada kauaoodatud Euroopa juurdepääsetavuse akt, millega tagada, et transport, majutusvõimalused ja IKT-põhised, muu hulgas hõbedase majanduse raames pakutavad tooted ja teenused on eakatele kättesaadavad; |
| --- | --- |

50.

palub komisjonil avaldada kauaoodatud Euroopa juurdepääsetavuse akt, millega tagada, et transport, majutusvõimalused ja IKT-põhised, muu hulgas hõbedase majanduse raames pakutavad tooted ja teenused on eakatele kättesaadavad;

| 51. | palub komisjonil avaldada Euroopa poolaasta raames riigipõhised soovitused, milles käsitletakse tööhõive, pensionide, sotsiaalse kaasamise ja pikaajalise hoolduse valdkonnas tehtud majandusreformide asjakohasust, jätkusuutlikkust ja õiglust; palub komisjonil hinnata paremini majandusreformide sotsiaalset mõju, eeskätt elanikkonna vananemise taustal; |
| --- | --- |

51.

palub komisjonil avaldada Euroopa poolaasta raames riigipõhised soovitused, milles käsitletakse tööhõive, pensionide, sotsiaalse kaasamise ja pikaajalise hoolduse valdkonnas tehtud majandusreformide asjakohasust, jätkusuutlikkust ja õiglust; palub komisjonil hinnata paremini majandusreformide sotsiaalset mõju, eeskätt elanikkonna vananemise taustal;

| 52. | rõhutab, kui oluline on vabatahtlik tegevus, mida ei tohi võtta enesestmõistetavana ning mille sotsiaalset lisaväärtust tuleks rohkem arvesse võtta, millega edendatakse kultuuridevahelist õpet ja põlvkondadevahelist solidaarsust, toetatakse aktiivset vananemist ja elukestvat kodanike osalust, ning võimaldatakse eakatel väljendada oma pühendumist ühiskonnale, parandades niiviisi nende elukvaliteeti, heaolu ning üldist tervislikku seisundit; julgustab töötama välja paindlikumaid ja kaasavamaid vabatahtlike programmides osalemise võimalusi; sellega seoses peab kahetsusväärseks eakamaid vabatahtlikke toetanud Grundtvigi programmi lõpetamist; tuletab sellega seoses meelde, kui tähtsad on Euroopa ja riikidevahelised avaliku ja erasektori ühenduste ja üksuste võrgustikud, kelle eesmärk on eakate integreerimine ja keda tuleb eriliselt toetada, ning nõuab tungivalt, et komisjon tunnistaks nende edukate ELi programmide väärtust, kus oli ühendatud kodanikuosalus ja kogu ELi hõlmavad rühmade vahetused, millesse olid kaasatud eakad; |
| --- | --- |

52.

rõhutab, kui oluline on vabatahtlik tegevus, mida ei tohi võtta enesestmõistetavana ning mille sotsiaalset lisaväärtust tuleks rohkem arvesse võtta, millega edendatakse kultuuridevahelist õpet ja põlvkondadevahelist solidaarsust, toetatakse aktiivset vananemist ja elukestvat kodanike osalust, ning võimaldatakse eakatel väljendada oma pühendumist ühiskonnale, parandades niiviisi nende elukvaliteeti, heaolu ning üldist tervislikku seisundit; julgustab töötama välja paindlikumaid ja kaasavamaid vabatahtlike programmides osalemise võimalusi; sellega seoses peab kahetsusväärseks eakamaid vabatahtlikke toetanud Grundtvigi programmi lõpetamist; tuletab sellega seoses meelde, kui tähtsad on Euroopa ja riikidevahelised avaliku ja erasektori ühenduste ja üksuste võrgustikud, kelle eesmärk on eakate integreerimine ja keda tuleb eriliselt toetada, ning nõuab tungivalt, et komisjon tunnistaks nende edukate ELi programmide väärtust, kus oli ühendatud kodanikuosalus ja kogu ELi hõlmavad rühmade vahetused, millesse olid kaasatud eakad;

| 53. | rõhutab, et eri põlvkondade vajadusi arvestava poliitika eesmärk peab olema luua vahendid avatud ja ausa põlvkondadevahelise dialoogi pidamiseks, millest võidavad kõik osalised; kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles selliste vahendite vallas solidaarsuse saavutamiseks intensiivselt tööd tegema; |
| --- | --- |

53.

rõhutab, et eri põlvkondade vajadusi arvestava poliitika eesmärk peab olema luua vahendid avatud ja ausa põlvkondadevahelise dialoogi pidamiseks, millest võidavad kõik osalised; kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles selliste vahendite vallas solidaarsuse saavutamiseks intensiivselt tööd tegema;

| 54. | rõhutab nende sotsiaalsete ettevõtete tähtsust, kes aitavad osutada teenuseid eakatele ning hoolitseda nende tervise ja ühiskonnaelus osalemise eest; |
| --- | --- |

54.

rõhutab nende sotsiaalsete ettevõtete tähtsust, kes aitavad osutada teenuseid eakatele ning hoolitseda nende tervise ja ühiskonnaelus osalemise eest;

| 55. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikidele. |
| --- | --- |

55.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikidele.

---

(1)  ELT L 246, 23.9.2011, lk 5.

(2)  EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0328.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0204.

(5)  ELT C 74 E, 13.3.2012, lk 19.

(6)  Ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest (COM(2008)0426).

(7)  Euroopa Komisjon (2012), Eurobaromeetri eriuuring 378 aktiivsena vananemise kohta.

---

| 22.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 316/155 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 316/155

---

P8_TA(2015)0310

2011. aasta transpordipoliitika valge raamatu rakendamine

Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta resolutsioon 2011. aasta transpordipoliitika valge raamatu rakendamise kohta: vahekokkuvõte ja edasised sammud säästva liikuvuse suunas (2015/2005(INI))

(2017/C 316/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni valget raamatut „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas“ (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni valget raamatut „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas“ (COM(2011)0144),

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni 17. märtsil 2015 peetud avalikku arutelu teemal „Transpordipoliitika valge raamat – vahekokkuvõte ja edasised sammud säästva liikuvuse suunas“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni 17. märtsil 2015 peetud avalikku arutelu teemal „Transpordipoliitika valge raamat – vahekokkuvõte ja edasised sammud säästva liikuvuse suunas“,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 22. aprilli 2015. aasta arvamust „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – edusammud ja väljakutsed“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 22. aprilli 2015. aasta arvamust „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – edusammud ja väljakutsed“,

| — | võttes arvesse oma 15. detsembri 2011. aasta resolutsiooni Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava ning konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. detsembri 2011. aasta resolutsiooni Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava ning konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 6. juuli 2010. aasta resolutsiooni transpordi jätkusuutliku tuleviku kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. juuli 2010. aasta resolutsiooni transpordi jätkusuutliku tuleviku kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 12. juuli 2007. aasta resolutsiooni liikumisvõimelise Euroopa kohta – jätkusuutlik liikuvus meie mandril (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. juuli 2007. aasta resolutsiooni liikumisvõimelise Euroopa kohta – jätkusuutlik liikuvus meie mandril (3),

| — | võttes arvesse oma 12. veebruari 2003. aasta resolutsiooni komisjoni valge raamatu „Euroopa transpordipoliitika aastani 2010: aeg otsustamiseks“ kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. veebruari 2003. aasta resolutsiooni komisjoni valge raamatu „Euroopa transpordipoliitika aastani 2010: aeg otsustamiseks“ kohta (4),

| — | võttes arvesse komisjoni valget raamatut „Euroopa transpordipoliitika aastani 2010: aeg otsustamiseks“ (COM(2001)0370), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni valget raamatut „Euroopa transpordipoliitika aastani 2010: aeg otsustamiseks“ (COM(2001)0370),

| — | võttes arvesse 2015. aasta detsembris Pariisis toimuvat ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 21. konverentsi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2015. aasta detsembris Pariisis toimuvat ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 21. konverentsi,

| — | võttes arvesse energialiidu paketti ja teatist „Vastupidava energialiidu ja tulevikku suunatud kliimamuutuste poliitika raamstrateegia“ (COM(2015)0080), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse energialiidu paketti ja teatist „Vastupidava energialiidu ja tulevikku suunatud kliimamuutuste poliitika raamstrateegia“ (COM(2015)0080),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 23.–24. oktoobri 2014. aasta järeldusi kliima- ja energiapoliitika raamistiku kohta aastani 2030, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 23.–24. oktoobri 2014. aasta järeldusi kliima- ja energiapoliitika raamistiku kohta aastani 2030,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa digitaalse ühtse turu strateegia“ (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa digitaalse ühtse turu strateegia“ (COM(2015)0192),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Ühiselt konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa linnalise liikumiskeskkonna suunas“ (COM(2013)0913), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Ühiselt konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa linnalise liikumiskeskkonna suunas“ (COM(2013)0913),

| — | võttes arvesse oma 27. septembri 2011. aasta resolutsiooni Euroopa liiklusohutuse kohta aastatel 2011–2020 (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. septembri 2011. aasta resolutsiooni Euroopa liiklusohutuse kohta aastatel 2011–2020 (5),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A8-0246/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A8-0246/2015),

| A. | arvestades, et transpordipoliitika valges raamatus on esitatud ambitsioonikas tegevuskava Euroopa transpordisüsteemi muutmiseks ja Euroopa tegeliku ühtse transpordipiirkonna loomiseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et transpordipoliitika valges raamatus on esitatud ambitsioonikas tegevuskava Euroopa transpordisüsteemi muutmiseks ja Euroopa tegeliku ühtse transpordipiirkonna loomiseks;

| B. | arvestades, et transpordisektor on üks ELi majanduse liikumapanevaid jõude, sest see annab tööd ligikaudu 10 miljonile inimesele ja umbes 5 % SKPst ning peaks jääma täiendava majanduskasvu ja töökohtade loomise eestvedajaks ning edendama konkurentsivõimet, säästvat arengut ja territoriaalset ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et transpordisektor on üks ELi majanduse liikumapanevaid jõude, sest see annab tööd ligikaudu 10 miljonile inimesele ja umbes 5 % SKPst ning peaks jääma täiendava majanduskasvu ja töökohtade loomise eestvedajaks ning edendama konkurentsivõimet, säästvat arengut ja territoriaalset ühtekuuluvust;

| C. | arvestades, et transpordisektor on valdkond, kus Euroopa on nii tootmise kui ka vedude osas maailmas juhtpositsioonil, ning on otsustava tähtsusega, et Euroopa transpordisektoris jätkuks jätkusuutlik areng, investeerimine ja uuenemine, et säilitada oma tehnoloogiaalane juhtpositsioon maailmas, jätkata oma standardite eksportimist kogu maailmas ja säilitada oma konkurentsipositsioon kõikide globaalse majanduse transpordiliikide puhul, mida järjest rohkem iseloomustab mõjuvõimsate uute osaliste ja uute ärimudelite esilekerkimine; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et transpordisektor on valdkond, kus Euroopa on nii tootmise kui ka vedude osas maailmas juhtpositsioonil, ning on otsustava tähtsusega, et Euroopa transpordisektoris jätkuks jätkusuutlik areng, investeerimine ja uuenemine, et säilitada oma tehnoloogiaalane juhtpositsioon maailmas, jätkata oma standardite eksportimist kogu maailmas ja säilitada oma konkurentsipositsioon kõikide globaalse majanduse transpordiliikide puhul, mida järjest rohkem iseloomustab mõjuvõimsate uute osaliste ja uute ärimudelite esilekerkimine;

| D. | arvestades, et meie ühiskonna alustalad on digiteerimise, linnastumise, üleilmastumise ja demograafiliste muutuste tõttu muutumas ning vajame praeguste transpordipoliitika paradigmade rõhuasetuse muutmist, et need suudaksid tulevaste väljakutsetega toime tulla; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et meie ühiskonna alustalad on digiteerimise, linnastumise, üleilmastumise ja demograafiliste muutuste tõttu muutumas ning vajame praeguste transpordipoliitika paradigmade rõhuasetuse muutmist, et need suudaksid tulevaste väljakutsetega toime tulla;

| E. | arvestades, et transport on äärmiselt oluline isikute, kaupade ja teenuste vaba liikumise jaoks, millel põhineb ühtne turg, ning et vaba liikumine on liidus integratsiooni võimas edasiviiv jõud ning Euroopa tööstuse ja kaubanduse tulemuslikkuse jaoks esmatähtis tegur; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et transport on äärmiselt oluline isikute, kaupade ja teenuste vaba liikumise jaoks, millel põhineb ühtne turg, ning et vaba liikumine on liidus integratsiooni võimas edasiviiv jõud ning Euroopa tööstuse ja kaubanduse tulemuslikkuse jaoks esmatähtis tegur;

| F. | arvestades, et transpordisektor sõltub jätkuvalt peaaegu täielikult fossiilkütustest ja on ainus sektor, kus kasvuhoonegaaside heitkogused on viimase 25 aasta jooksul suurenenud ning kus ilma hiljutise majanduslanguseta oleksid heitkogused olnud veelgi suuremad; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et transpordisektor sõltub jätkuvalt peaaegu täielikult fossiilkütustest ja on ainus sektor, kus kasvuhoonegaaside heitkogused on viimase 25 aasta jooksul suurenenud ning kus ilma hiljutise majanduslanguseta oleksid heitkogused olnud veelgi suuremad;

| G. | arvestades, et kooskõlas valges raamatus sätestatud eesmärkidega on vaja kiiresti suurendada transpordisüsteemi energiatõhusust ja säästvust ning vähendada selle sõltuvust naftast ja fossiilsetest energiaallikatest kulutõhusal viisil, ilma konkurentsivõimet vähendamata ja liikuvust piiramata; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kooskõlas valges raamatus sätestatud eesmärkidega on vaja kiiresti suurendada transpordisüsteemi energiatõhusust ja säästvust ning vähendada selle sõltuvust naftast ja fossiilsetest energiaallikatest kulutõhusal viisil, ilma konkurentsivõimet vähendamata ja liikuvust piiramata;

| H. | arvestades, et täiustatud säästlikel biokütustel, eelkõige vastavalt jäätmekäitluse hierarhiale (6) jäätmetest ja jääkidest toodetud kütustel, on kasutamata potentsiaali Euroopa transpordisüsteemi naftasõltuvuse vähendamiseks ning transpordisektorist pärinevate kasvuhoonegaaside heitkoguste piiramiseks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et täiustatud säästlikel biokütustel, eelkõige vastavalt jäätmekäitluse hierarhiale (6) jäätmetest ja jääkidest toodetud kütustel, on kasutamata potentsiaali Euroopa transpordisüsteemi naftasõltuvuse vähendamiseks ning transpordisektorist pärinevate kasvuhoonegaaside heitkoguste piiramiseks;

| I. | arvestades, et on väga oluline tagada üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) edukas arendamine kokkulepitud ajavahemiku jooksul, et ühendada tõhusalt ELi kõikide piirkondade transpordivõrgud ja ühendada seeläbi ka geograafiliselt perifeersed alad ELi keskusega, ning kaotada infrastruktuuride arengu- ja hooldustaseme erinevused, eriti liidu ida- ja lääneosa vahel; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et on väga oluline tagada üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) edukas arendamine kokkulepitud ajavahemiku jooksul, et ühendada tõhusalt ELi kõikide piirkondade transpordivõrgud ja ühendada seeläbi ka geograafiliselt perifeersed alad ELi keskusega, ning kaotada infrastruktuuride arengu- ja hooldustaseme erinevused, eriti liidu ida- ja lääneosa vahel;

| J. | arvestades, et investeerimine transpordi infrastruktuuri mõjutab positiivselt majanduskasvu, töökohtade loomist ja kaubandust, ning seepärast on vaja kaotada tõkked, mis takistavad erasektori investeeringuid transpordi infrastruktuuri; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et investeerimine transpordi infrastruktuuri mõjutab positiivselt majanduskasvu, töökohtade loomist ja kaubandust, ning seepärast on vaja kaotada tõkked, mis takistavad erasektori investeeringuid transpordi infrastruktuuri;

| K. | arvestades, et transpordi infrastruktuur nõuab tavaliselt pikaajalist rahastamist ning investeeringute tase on seadusandjate, projektiarendajate ja finantssektori kindlustunde puudumise tõttu viimasel ajal vähenenud; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et transpordi infrastruktuur nõuab tavaliselt pikaajalist rahastamist ning investeeringute tase on seadusandjate, projektiarendajate ja finantssektori kindlustunde puudumise tõttu viimasel ajal vähenenud;

| L. | arvestades, et ühistranspordi infrastruktuuri on kogu ELis palju aastaid tõsiselt alarahastatud, ning arvestades, et parema infrastruktuuri loomine jalakäijate, eakate ja piiratud liikumisvõimega reisijate jaoks on osa liidu eesmärkidest ning selle jaoks tuleb eraldada täiendavaid rahalisi vahendeid; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ühistranspordi infrastruktuuri on kogu ELis palju aastaid tõsiselt alarahastatud, ning arvestades, et parema infrastruktuuri loomine jalakäijate, eakate ja piiratud liikumisvõimega reisijate jaoks on osa liidu eesmärkidest ning selle jaoks tuleb eraldada täiendavaid rahalisi vahendeid;

| M. | arvestades, et valge raamatu üks põhieesmärk peaks olema isikute ja nende kui reisijate õiguste seadmine transpordipoliitika keskseks eesmärgiks; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et valge raamatu üks põhieesmärk peaks olema isikute ja nende kui reisijate õiguste seadmine transpordipoliitika keskseks eesmärgiks;

| N. | arvestades, et innovatsioonil ja intelligentsetel transpordisüsteemidel peaks olema oluline roll kõigile kättesaadava moodsa, tõhusa, säästva ja koostalitleva Euroopa transpordisüsteemi arendamises; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et innovatsioonil ja intelligentsetel transpordisüsteemidel peaks olema oluline roll kõigile kättesaadava moodsa, tõhusa, säästva ja koostalitleva Euroopa transpordisüsteemi arendamises;

| O. | arvestades, et mitmeliigilised võrgud ning erinevate transpordiliikide ja -teenuste integreerimine võivad olla kasulikud reisijate- ja kaubaveo transpordiühenduste ja tõhususe suurendamiseks, aidates seeläbi vähendada süsinikdioksiidi ja muid kahjulikke heitkoguseid; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et mitmeliigilised võrgud ning erinevate transpordiliikide ja -teenuste integreerimine võivad olla kasulikud reisijate- ja kaubaveo transpordiühenduste ja tõhususe suurendamiseks, aidates seeläbi vähendada süsinikdioksiidi ja muid kahjulikke heitkoguseid;

| P. | arvestades, et Euroopa tegelikku ühtset transpordipiirkonda ei ole võimalik luua ilma ELi õigusaktide tõhusa rakendamiseta liikmesriikides ning vajaduse korral kehtiva õigusraamistiku lihtsustamiseta, et tagada õiguslik selgus ja õigusnormide parem järgimine; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Euroopa tegelikku ühtset transpordipiirkonda ei ole võimalik luua ilma ELi õigusaktide tõhusa rakendamiseta liikmesriikides ning vajaduse korral kehtiva õigusraamistiku lihtsustamiseta, et tagada õiguslik selgus ja õigusnormide parem järgimine;

| Q. | arvestades, et on vaja kõrvaldada kõik veel säilinud tõkked, tehnilised ühildumatused ja koormavad haldusmenetlused, mis takistavad täielikult integreeritud transpordisüsteemi saavutamist, ning vaja on avaldada vastuseisu kõikidele liikmesriikide kehtestatud uutele meetmetele, millega seatakse kaupade ja teenuste vabale liikumisele takistusi; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et on vaja kõrvaldada kõik veel säilinud tõkked, tehnilised ühildumatused ja koormavad haldusmenetlused, mis takistavad täielikult integreeritud transpordisüsteemi saavutamist, ning vaja on avaldada vastuseisu kõikidele liikmesriikide kehtestatud uutele meetmetele, millega seatakse kaupade ja teenuste vabale liikumisele takistusi;

| R. | arvestades, et turu edasise avamisega peavad kaasnema kvaliteetsed töökohad ja inimväärsed töötingimused, kõrgetasemelised teenused ja õiglane konkurents kõikides liikmesriikides; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et turu edasise avamisega peavad kaasnema kvaliteetsed töökohad ja inimväärsed töötingimused, kõrgetasemelised teenused ja õiglane konkurents kõikides liikmesriikides;

| S. | arvestades, et komisjoni viimasest aruandest liiklusohutuse kohta Euroopa Liidus (7) nähtub, et liiklussurmade arv ELis vähenes 2014. aastal 1 % võrra, mis on märkimisväärselt tagasihoidlikum võrreldes 2012. aastal ja seejärel 2013. aastal registreeritud 8 % vähenemisega; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et komisjoni viimasest aruandest liiklusohutuse kohta Euroopa Liidus (7) nähtub, et liiklussurmade arv ELis vähenes 2014. aastal 1 % võrra, mis on märkimisväärselt tagasihoidlikum võrreldes 2012. aastal ja seejärel 2013. aastal registreeritud 8 % vähenemisega;

Valge raamatu rakendamine ja vahekokkuvõte

| 1. | väljendab heameelt komisjoni kavatsuse üle koostada valge raamatu vahekokkuvõte, et hinnata tehtud edusamme ja pakkuda raamatus esitatud eesmärkide saavutamiseks täiendavaid meetmeid; on seisukohal, et kuigi on liiga vara, et hinnata igakülgselt paljude alates valge raamatu vastuvõtmisest võetud poliitikameetmete mõju, on vaja teha vahekokkuvõte, et saada ülevaade valge raamatu lisas loetletud 40 algatuse ja 131 meetme rakendamise hetkeseisust; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt komisjoni kavatsuse üle koostada valge raamatu vahekokkuvõte, et hinnata tehtud edusamme ja pakkuda raamatus esitatud eesmärkide saavutamiseks täiendavaid meetmeid; on seisukohal, et kuigi on liiga vara, et hinnata igakülgselt paljude alates valge raamatu vastuvõtmisest võetud poliitikameetmete mõju, on vaja teha vahekokkuvõte, et saada ülevaade valge raamatu lisas loetletud 40 algatuse ja 131 meetme rakendamise hetkeseisust;

| 2. | kinnitab oma toetust valges raamatus seatud sihtidele ning konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi kümnele eesmärgile (kriteeriumid, mida järgides saavutatakse kasvuhoonegaaside heite 60 % vähendamine); rõhutab, et vahekokkuvõttes tuleks säilitada 2011. aastal seatud eesmärkide kõrge tase, ja teeb ettepaneku rakendada konkreetseid, realistlikke ja tõenduspõhiseid meetmeid ja algatusi, et suurendada, kiirendada ja ühtlustada jõupingutusi nende eesmärkide saavutamiseks; kutsub komisjoni üles hindama, missuguses ulatuses on valges raamatus sätestatud meetmete loetelu selle üldiste eesmärkide saavutamiseks piisav, ning teha ettepanek täiendavate seadusandlike meetmete võtmiseks; |
| --- | --- |

2.

kinnitab oma toetust valges raamatus seatud sihtidele ning konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi kümnele eesmärgile (kriteeriumid, mida järgides saavutatakse kasvuhoonegaaside heite 60 % vähendamine); rõhutab, et vahekokkuvõttes tuleks säilitada 2011. aastal seatud eesmärkide kõrge tase, ja teeb ettepaneku rakendada konkreetseid, realistlikke ja tõenduspõhiseid meetmeid ja algatusi, et suurendada, kiirendada ja ühtlustada jõupingutusi nende eesmärkide saavutamiseks; kutsub komisjoni üles hindama, missuguses ulatuses on valges raamatus sätestatud meetmete loetelu selle üldiste eesmärkide saavutamiseks piisav, ning teha ettepanek täiendavate seadusandlike meetmete võtmiseks;

| 3. | kutsub komisjoni üles ajakohastama valges raamatus sätestatud heitkoguste vähendamise eesmärke kooskõlas parlamendi 5. veebruari 2014. aasta resolutsiooniga kliima- ja energiapoliitika raamistiku kohta aastani 2030 (8) ning Euroopa Ülemkogu 23.–24. oktoobri 2014. aasta järeldustega kliima- ja energiapoliitika raamistiku kohta aastani 2030, ning pakkuda välja meetmed transpordi heitkoguste edasiseks vähendamiseks, et aidata liikmesriikidel saavutada üldine siduv eesmärk: vähendada liidus 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heiteid 1990. aastaga võrreldes vähemalt 40 % (mille puhul heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS) kuuluvates ja mittekuuluvates sektorites vähendatakse heitkoguseid 2030. aastaks vastavalt 43 % ja 30 % võrreldes 2005. aastaga); |
| --- | --- |

3.

kutsub komisjoni üles ajakohastama valges raamatus sätestatud heitkoguste vähendamise eesmärke kooskõlas parlamendi 5. veebruari 2014. aasta resolutsiooniga kliima- ja energiapoliitika raamistiku kohta aastani 2030 (8) ning Euroopa Ülemkogu 23.–24. oktoobri 2014. aasta järeldustega kliima- ja energiapoliitika raamistiku kohta aastani 2030, ning pakkuda välja meetmed transpordi heitkoguste edasiseks vähendamiseks, et aidata liikmesriikidel saavutada üldine siduv eesmärk: vähendada liidus 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heiteid 1990. aastaga võrreldes vähemalt 40 % (mille puhul heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS) kuuluvates ja mittekuuluvates sektorites vähendatakse heitkoguseid 2030. aastaks vastavalt 43 % ja 30 % võrreldes 2005. aastaga);

| 4. | rõhutab, et 2030. aastaks seatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärk transpordi valdkonnas tuleb seada tasemele, mis võimaldab valges raamatus kehtestatud pikaajalise eesmärgi – vähendada transpordist tulenevaid kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2050. aastaks vähemalt 60 % – saavutamist; kutsub sellega seoses komisjoni üles esitama laiaulatusliku strateegia transpordisektori CO2-heite vähendamiseks; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et 2030. aastaks seatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärk transpordi valdkonnas tuleb seada tasemele, mis võimaldab valges raamatus kehtestatud pikaajalise eesmärgi – vähendada transpordist tulenevaid kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2050. aastaks vähemalt 60 % – saavutamist; kutsub sellega seoses komisjoni üles esitama laiaulatusliku strateegia transpordisektori CO2-heite vähendamiseks;

Üldpõhimõtted: transpordiliikide vahetumine ja koostoimimine

| 5. | rõhutab, et Euroopa säästva liikuvuse poliitika peab tuginema suurele hulgale poliitilistele vahenditele, et kulutõhusal viisil minna üle vähem saastavatele ja kõige energiatõhusamatele transpordiliikidele; juhib tähelepanu, et transpordiliikide osakaalu muutmine ei ole eesmärk iseeneses, vaid on vajalik selleks, et kaotada praeguse transpordisüsteemi toimimisega kaasnevad kahjulikud tagajärjed, nagu ummikud, õhusaaste, müra, õnnetused ja kliimamuutused; tunnistab, et ühelt transpordiliigilt teisele ülemineku poliitika ei ole siiani rahuldavaid tulemusi andnud; rõhutab seepärast, et kõiki transpordiliike tuleks optimeerida ning muuta keskkonnasõbralikumaks, ohutumaks ja energiatõhusamaks, et saavutada nii liikuvuse kui ka keskkonnakaitse kõrge tase; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et Euroopa säästva liikuvuse poliitika peab tuginema suurele hulgale poliitilistele vahenditele, et kulutõhusal viisil minna üle vähem saastavatele ja kõige energiatõhusamatele transpordiliikidele; juhib tähelepanu, et transpordiliikide osakaalu muutmine ei ole eesmärk iseeneses, vaid on vajalik selleks, et kaotada praeguse transpordisüsteemi toimimisega kaasnevad kahjulikud tagajärjed, nagu ummikud, õhusaaste, müra, õnnetused ja kliimamuutused; tunnistab, et ühelt transpordiliigilt teisele ülemineku poliitika ei ole siiani rahuldavaid tulemusi andnud; rõhutab seepärast, et kõiki transpordiliike tuleks optimeerida ning muuta keskkonnasõbralikumaks, ohutumaks ja energiatõhusamaks, et saavutada nii liikuvuse kui ka keskkonnakaitse kõrge tase;

| 6. | on seisukohal, et reisijate- ja kaubaveo areng on suuresti sõltuv eri transpordiliikide tõhusast kasutamisest ja et Euroopa transpordipoliitika peaks seega põhinema transpordiliikide tõhusal koostoimimisel, mille puhul tuleks võimaluse korral esikohale seada kõige energiatõhusamate ja säästvamate transpordiliikide kasutamine; usub, et selle tulemusel toimub optimaalne ümberpaigutumine eri transpordiliikide vahel ja see tagab koostalitlusvõime transpordiliikide piires ja vahel, edendab säästvamaid transpordi- ja logistikaahelaid ning soodustab sujuvaid liiklusvoogusid transpordiliikide lõikes ja sõlmkohtades; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et reisijate- ja kaubaveo areng on suuresti sõltuv eri transpordiliikide tõhusast kasutamisest ja et Euroopa transpordipoliitika peaks seega põhinema transpordiliikide tõhusal koostoimimisel, mille puhul tuleks võimaluse korral esikohale seada kõige energiatõhusamate ja säästvamate transpordiliikide kasutamine; usub, et selle tulemusel toimub optimaalne ümberpaigutumine eri transpordiliikide vahel ja see tagab koostalitlusvõime transpordiliikide piires ja vahel, edendab säästvamaid transpordi- ja logistikaahelaid ning soodustab sujuvaid liiklusvoogusid transpordiliikide lõikes ja sõlmkohtades;

Ajakohane infrastruktuur ja arukas rahastamine

| 7. | kutsub komisjoni üles esitama ettepanekuid, et näha kõikide reisijate- ja kaubaveo transpordiliikide puhul ette väliskulude sisestamine, kohaldades ühist, sidusat ja läbipaistvat ELi metoodikat ning võttes arvesse iga transpordiliigi eripära, mis hõlmab juba arvesse võetud välismõju ühtset analüüsimist, et vältida topeltmaksustamist; nõuab konkreetseid meetmeid, et tagada „kasutaja maksab“ ja „saastaja maksab“ põhimõtete, sealhulgas suuniste ja parimate tavade laialdasem rakendamine, ning võrdsemad võimalused transpordiliikide vahel, kaotades selleks vajaduse korral keskkonnale kahjutekitavad maksusoodustused ning säilitades samal ajal kõikide ELi piirkondade konkurentsivõime; |
| --- | --- |

7.

kutsub komisjoni üles esitama ettepanekuid, et näha kõikide reisijate- ja kaubaveo transpordiliikide puhul ette väliskulude sisestamine, kohaldades ühist, sidusat ja läbipaistvat ELi metoodikat ning võttes arvesse iga transpordiliigi eripära, mis hõlmab juba arvesse võetud välismõju ühtset analüüsimist, et vältida topeltmaksustamist; nõuab konkreetseid meetmeid, et tagada „kasutaja maksab“ ja „saastaja maksab“ põhimõtete, sealhulgas suuniste ja parimate tavade laialdasem rakendamine, ning võrdsemad võimalused transpordiliikide vahel, kaotades selleks vajaduse korral keskkonnale kahjutekitavad maksusoodustused ning säilitades samal ajal kõikide ELi piirkondade konkurentsivõime;

| 8. | kutsub komisjoni üles esitama üldise raamistiku sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite riiklike teemaksukavade jaoks, millega ei tohiks diskrimineerida kolmandate riikide elanikke ja millega seataks esikohale vahemaapõhised kasutusmaksud; kutsub liikmesriike üles eraldama infrastruktuurimaksudest saadavat tulu turvalise transpordi infrastruktuuri ehitamiseks ja hooldamiseks ning transpordiga seotud keskkonnaprobleemide leevendamiseks; |
| --- | --- |

8.

kutsub komisjoni üles esitama üldise raamistiku sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite riiklike teemaksukavade jaoks, millega ei tohiks diskrimineerida kolmandate riikide elanikke ja millega seataks esikohale vahemaapõhised kasutusmaksud; kutsub liikmesriike üles eraldama infrastruktuurimaksudest saadavat tulu turvalise transpordi infrastruktuuri ehitamiseks ja hooldamiseks ning transpordiga seotud keskkonnaprobleemide leevendamiseks;

| 9. | rõhutab, et üleeuroopalise transpordivõrgu lõpuleviimine on jätkuvalt säästvama, tõhusama, sujuvama mitmeliigilise transpordisüsteemi ning kauba ja reisijate tasakaalustatuma transpordiliikide vahelise jaotuse üheks eeltingimuseks; rõhutab, et ELi toetuse saamiseks kõlblike projektide väljavalimisel tuleb keskenduda üheksale põhivõrgukoridorile, puuduvate ühenduste loomisele, eelkõige piiriülestes lõikudes, kitsaskohtade kaotamisele, olemasoleva infrastruktuuri uuendamisele, innovatiivsetele transpordilahendustele, koostalitlusvõimele ning mitmeliigilise transpordi terminalide ja linnatranspordisõlmede väljaarendamisele; samuti tuleks panna suuremat rõhku Euroopa lisaväärtusele, perifeerseid piirkondi, saari, mägi- või äärepoolseimaid piirkondi ühendava infrastruktuuri väljaarendamisele, ning selliste projektide toetamisele, mis ühendavad üleeuroopalise transpordivõrgu ELi naaber- ja kandidaatriikide infrastruktuuri võrgustikega; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et üleeuroopalise transpordivõrgu lõpuleviimine on jätkuvalt säästvama, tõhusama, sujuvama mitmeliigilise transpordisüsteemi ning kauba ja reisijate tasakaalustatuma transpordiliikide vahelise jaotuse üheks eeltingimuseks; rõhutab, et ELi toetuse saamiseks kõlblike projektide väljavalimisel tuleb keskenduda üheksale põhivõrgukoridorile, puuduvate ühenduste loomisele, eelkõige piiriülestes lõikudes, kitsaskohtade kaotamisele, olemasoleva infrastruktuuri uuendamisele, innovatiivsetele transpordilahendustele, koostalitlusvõimele ning mitmeliigilise transpordi terminalide ja linnatranspordisõlmede väljaarendamisele; samuti tuleks panna suuremat rõhku Euroopa lisaväärtusele, perifeerseid piirkondi, saari, mägi- või äärepoolseimaid piirkondi ühendava infrastruktuuri väljaarendamisele, ning selliste projektide toetamisele, mis ühendavad üleeuroopalise transpordivõrgu ELi naaber- ja kandidaatriikide infrastruktuuri võrgustikega;

| 10. | on seisukohal, et ELi rahastamine peaks kajastama tegelikke investeerimisvajadusi üleeuroopalise transpordivõrgu põhivõrgustiku lõpuleviimiseks 2030. aastaks ning et Euroopa ühendamise rahastu ning muude rahastamisvahenditega tuleks ergutada investeerimist transpordi infrastruktuuri, lähtudes üleeuroopalise transpordivõrgu ja Euroopa ühendamise rahastu suunistes kindlaks määratud prioriteetidest ning seades esikohale säästvad transpordivahendid, nagu raudtee-, siseveeteede ja lähimereveod; rõhutab, et kaasrahastatud projektid peaksid kajastama vajadust sellise infrastruktuuri järele, mis toob liidule konkurentsivõime ning majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse seisukohast kasu, mis vähendab keskkonnamõju miinimumini, mis on vastupidav võimalikule kliimamuutuste mõjule ja mis tagab kasutajate tervise ja turvalisuse; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et ELi rahastamine peaks kajastama tegelikke investeerimisvajadusi üleeuroopalise transpordivõrgu põhivõrgustiku lõpuleviimiseks 2030. aastaks ning et Euroopa ühendamise rahastu ning muude rahastamisvahenditega tuleks ergutada investeerimist transpordi infrastruktuuri, lähtudes üleeuroopalise transpordivõrgu ja Euroopa ühendamise rahastu suunistes kindlaks määratud prioriteetidest ning seades esikohale säästvad transpordivahendid, nagu raudtee-, siseveeteede ja lähimereveod; rõhutab, et kaasrahastatud projektid peaksid kajastama vajadust sellise infrastruktuuri järele, mis toob liidule konkurentsivõime ning majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse seisukohast kasu, mis vähendab keskkonnamõju miinimumini, mis on vastupidav võimalikule kliimamuutuste mõjule ja mis tagab kasutajate tervise ja turvalisuse;

| 11. | nõuab Euroopa ühendamise rahastule eraldatud vahendite märkimisväärset suurendamist ning suuremat Euroopa pädevust riikidevaheliste transpordiühenduste ettevalmistamisel, rakendamisel ja rahastamisel ning infrastruktuuri rahastamisel; |
| --- | --- |

11.

nõuab Euroopa ühendamise rahastule eraldatud vahendite märkimisväärset suurendamist ning suuremat Euroopa pädevust riikidevaheliste transpordiühenduste ettevalmistamisel, rakendamisel ja rahastamisel ning infrastruktuuri rahastamisel;

| 12. | rõhutab, et teede infrastruktuuri kvaliteet, mis mõjutab otseselt liiklusohutust, erineb kogu ELi ulatuses tugevalt, ning et üle 90 % liiklusõnnetustest leiavad aset liikmesriikide linnade ja maapiirkondade teedel; rõhutab, et seda tüüpi infrastruktuuri tulemuslikku rahastamist tuleb ELi erinevate poliitikavaldkondade ja -vahendite abil jätkuvalt edendada, eriti ühtekuuluvuspoliitika sihtriikides; rõhutab ühtlasi, et olemasolev infrastruktuur, sealhulgas kõrvalteedevõrk vajab nõuetekohast hooldamist; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et teede infrastruktuuri kvaliteet, mis mõjutab otseselt liiklusohutust, erineb kogu ELi ulatuses tugevalt, ning et üle 90 % liiklusõnnetustest leiavad aset liikmesriikide linnade ja maapiirkondade teedel; rõhutab, et seda tüüpi infrastruktuuri tulemuslikku rahastamist tuleb ELi erinevate poliitikavaldkondade ja -vahendite abil jätkuvalt edendada, eriti ühtekuuluvuspoliitika sihtriikides; rõhutab ühtlasi, et olemasolev infrastruktuur, sealhulgas kõrvalteedevõrk vajab nõuetekohast hooldamist;

| 13. | rõhutab, et Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI), mille komisjon pakkus välja Junckeri Euroopa investeerimiskava osana, peaks seadma prioriteediks säästva transpordi ja esmatähtsad infrastruktuuri projektid, mis loovad suurt ühiskondlikku, majanduslikku ja keskkonnaalast väärtust, ja keskenduma projektidele, mis edendavad kvaliteetsete töökohtade loomist, pikaajalist majanduskasvu, konkurentsivõimet, innovatsiooni ja territoriaalset ühtekuuluvust, sealhulgas säästvad linnaprojektid ja raudteeprojektid kooskõlas ELi transpordipoliitika eesmärkide ja õigusaktidega (üleeuroopalise transpordivõrgu põhivõrgustiku suunised, Euroopa ühendamise rahastu); selle raames tuleks rohkem tähelepanu pöörata uutele rahastamisviisidele, näiteks avaliku ja erasektori partnerlustele ja kontsessioonidele, ning neid rohkem kasutada; rõhutab, et Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi poolt rahastatavate projektide valimine peab olema läbipaistev ning sellesse peavad olema kaasatud avaliku ja erasektori asjaomased sidusrühmad; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI), mille komisjon pakkus välja Junckeri Euroopa investeerimiskava osana, peaks seadma prioriteediks säästva transpordi ja esmatähtsad infrastruktuuri projektid, mis loovad suurt ühiskondlikku, majanduslikku ja keskkonnaalast väärtust, ja keskenduma projektidele, mis edendavad kvaliteetsete töökohtade loomist, pikaajalist majanduskasvu, konkurentsivõimet, innovatsiooni ja territoriaalset ühtekuuluvust, sealhulgas säästvad linnaprojektid ja raudteeprojektid kooskõlas ELi transpordipoliitika eesmärkide ja õigusaktidega (üleeuroopalise transpordivõrgu põhivõrgustiku suunised, Euroopa ühendamise rahastu); selle raames tuleks rohkem tähelepanu pöörata uutele rahastamisviisidele, näiteks avaliku ja erasektori partnerlustele ja kontsessioonidele, ning neid rohkem kasutada; rõhutab, et Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi poolt rahastatavate projektide valimine peab olema läbipaistev ning sellesse peavad olema kaasatud avaliku ja erasektori asjaomased sidusrühmad;

| 14. | on seisukohal, et Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi tuleks esmajärjekorras rahastada ELi eelarve jaotamata vahenditest ning alles viimase abinõuna mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) rubriigi 1A alla kuuluvate programmide kasutamata vahenditest; rõhutab, et tagatisfondi rahastamine tuleks 2016. aastal toimuva mitmeaastase finantsraamistiku vahekokkuvõtte raames läbi vaadata, ning eri programmide tulemus- ja täitmismäärade analüüsi alusel tuleks kindlaks määrata alternatiivsed rahastamisvahendid, et vähendada võimalikult suures ulatuses vahendite ümberpaigutamist rubriigist 1A aastatel 2016–2020; rõhutab, et Euroopa Parlament ja nõukogu peaksid samuti uurima võimalusi, et hüvitada võimalikult suures ulatuses iga-aastase eelarvemenetluse raames kokku lepitud vahendite ümberpaigutamine ELi programmidest Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi rahastamisallikateks mitmeaastase finantsraamistiku vahekokkuvõttele eelnevatel aastatel; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi tuleks esmajärjekorras rahastada ELi eelarve jaotamata vahenditest ning alles viimase abinõuna mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) rubriigi 1A alla kuuluvate programmide kasutamata vahenditest; rõhutab, et tagatisfondi rahastamine tuleks 2016. aastal toimuva mitmeaastase finantsraamistiku vahekokkuvõtte raames läbi vaadata, ning eri programmide tulemus- ja täitmismäärade analüüsi alusel tuleks kindlaks määrata alternatiivsed rahastamisvahendid, et vähendada võimalikult suures ulatuses vahendite ümberpaigutamist rubriigist 1A aastatel 2016–2020; rõhutab, et Euroopa Parlament ja nõukogu peaksid samuti uurima võimalusi, et hüvitada võimalikult suures ulatuses iga-aastase eelarvemenetluse raames kokku lepitud vahendite ümberpaigutamine ELi programmidest Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi rahastamisallikateks mitmeaastase finantsraamistiku vahekokkuvõttele eelnevatel aastatel;

| 15. | kinnitab oma toetust innovatiivsetele rahastamisvahenditele, mis võimaldavad erasektori rahastamise parema kasutamise abil avaliku sektori kulutusi optimeerida, kuid tuletab meelde, et mitmed transpordisektori projektid ei tooda piisavalt tulu, et ainult sellistele instrumentidele saaks loota, ning seepärast on neid vaja toetada subsiidiumitega; |
| --- | --- |

15.

kinnitab oma toetust innovatiivsetele rahastamisvahenditele, mis võimaldavad erasektori rahastamise parema kasutamise abil avaliku sektori kulutusi optimeerida, kuid tuletab meelde, et mitmed transpordisektori projektid ei tooda piisavalt tulu, et ainult sellistele instrumentidele saaks loota, ning seepärast on neid vaja toetada subsiidiumitega;

| 16. | rõhutab, et selleks, et võimaldada sõidukite ja olemasoleva infrastruktuuri tõhusamat, jätkusuutlikumat ja turvalisemat kasutamist ning pakkuda täiendavat läbilaskevõimet, ilma et tuleks kulutada aega, raha ja maad uue infrastruktuuri ehitamiseks, on vaja kiiresti rajada ja kasutusele võtta intelligentsed transpordisüsteemid; rõhutab raadiosageduste ja intelligentsete transpordisüsteemide koostalitlusvõime tulemusliku kasutamise tähtsust, et võimaldada kõigi transpordiliikide sujuvaid liiklusvoogusid sõlmkohtades; nõuab ELi satelliitnavigatsiooniprogrammide kasutuselevõtu- ja kasutusetappide õigeaegset rakendamist ning transpordirakenduste tulemuslikku väljatöötamist Galileo ja EGNOSe süsteemi raames; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et selleks, et võimaldada sõidukite ja olemasoleva infrastruktuuri tõhusamat, jätkusuutlikumat ja turvalisemat kasutamist ning pakkuda täiendavat läbilaskevõimet, ilma et tuleks kulutada aega, raha ja maad uue infrastruktuuri ehitamiseks, on vaja kiiresti rajada ja kasutusele võtta intelligentsed transpordisüsteemid; rõhutab raadiosageduste ja intelligentsete transpordisüsteemide koostalitlusvõime tulemusliku kasutamise tähtsust, et võimaldada kõigi transpordiliikide sujuvaid liiklusvoogusid sõlmkohtades; nõuab ELi satelliitnavigatsiooniprogrammide kasutuselevõtu- ja kasutusetappide õigeaegset rakendamist ning transpordirakenduste tulemuslikku väljatöötamist Galileo ja EGNOSe süsteemi raames;

Säästev transport ja linnaliikuvus

| 17. | rõhutab, et transpordi energiatõhususe suurendamine peaks olema Euroopa transpordipoliitika üks esmatähtsaid eesmärke; rõhutab pakilist vajadust suurendada transpordisüsteemi kui terviku ressursitõhusust, et kasutada tulemuslikumalt ära olemasolevat võimsust, suurendada sõidukite kasutusmäära ja tagada riiklikul ja ELi tasandil avaliku sektori rahastamise eraldamine kõige suurema mõjuga meetmetele; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et transpordi energiatõhususe suurendamine peaks olema Euroopa transpordipoliitika üks esmatähtsaid eesmärke; rõhutab pakilist vajadust suurendada transpordisüsteemi kui terviku ressursitõhusust, et kasutada tulemuslikumalt ära olemasolevat võimsust, suurendada sõidukite kasutusmäära ja tagada riiklikul ja ELi tasandil avaliku sektori rahastamise eraldamine kõige suurema mõjuga meetmetele;

| 18. | rõhutab, kui oluline on edendada elektritransporti ja elektrienergial töötavaid ühistranspordisüsteeme, sidudes selle taastuvate energiaallikate kasutuselevõtuga elektrisektoris, seades esikohale jätkuva raudteevõrgu elektrifitseerimise ning trammivõrkude, elektribusside (trammide), elektriautode, elektri jõul liikuvate kahe-, kolme- ja neljarattaliste sõidukite, elektrijalgrataste ja väikeste elektrilaevade edendamise; rõhutab moodsate õhutrammide (köissõidukid) kui soodsate ja kergesti ehitatavate transpordivahendite potentsiaali linna ühistranspordisüsteemide läbilaskevõime suurendamiseks; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, kui oluline on edendada elektritransporti ja elektrienergial töötavaid ühistranspordisüsteeme, sidudes selle taastuvate energiaallikate kasutuselevõtuga elektrisektoris, seades esikohale jätkuva raudteevõrgu elektrifitseerimise ning trammivõrkude, elektribusside (trammide), elektriautode, elektri jõul liikuvate kahe-, kolme- ja neljarattaliste sõidukite, elektrijalgrataste ja väikeste elektrilaevade edendamise; rõhutab moodsate õhutrammide (köissõidukid) kui soodsate ja kergesti ehitatavate transpordivahendite potentsiaali linna ühistranspordisüsteemide läbilaskevõime suurendamiseks;

| 19. | rõhutab alternatiivsete kütuste ja jõuseadmete kasutuselevõtu propageerimise tähtsust, eriti selliste kütuste ja jõuseadmete kasutuselevõttu, mille puhul on Euroopa tugevas tehnoloogilises eelisseisundis, et vähendada transpordi sõltuvust fossiilkütustest, parandada õhu kvaliteeti ning vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid; taunib asjaolu, et neid tehnoloogiaid ei ole veel piisavalt kasutusele võetud, eriti avalikus transpordis; |
| --- | --- |

19.

rõhutab alternatiivsete kütuste ja jõuseadmete kasutuselevõtu propageerimise tähtsust, eriti selliste kütuste ja jõuseadmete kasutuselevõttu, mille puhul on Euroopa tugevas tehnoloogilises eelisseisundis, et vähendada transpordi sõltuvust fossiilkütustest, parandada õhu kvaliteeti ning vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid; taunib asjaolu, et neid tehnoloogiaid ei ole veel piisavalt kasutusele võetud, eriti avalikus transpordis;

| 20. | märgib, et ühistranspordi kasutamist linnapiirkondades ei ole selgelt nimetatud valge raamatu kümne eesmärgi hulgas; usub, et tuleb seada uus sihtmärk kahekordistada ühistranspordi kasutamist linnapiirkondades aastaks 2030; rõhutab sellega seoses, et tuleb võtta meetmeid selliste rajatiste ja infrastruktuuri loomiseks, millega soodustada ühistranspordi kasutajate, sealhulgas eakate või puudega isikute ja osaliselt ühistransporti sõidu ajal kasutavate jalgratturite uksest-ukseni liikuvust; rõhutab, et selle eesmärgi saavutamiseks on vaja nõuetekohaseid investeeringuid, et eelkõige tagada ühistranspordi infrastruktuuri järjepidev hooldamine ja laiendamine; nõuab seepärast tungivalt, et liikmesriigid tagaksid linnade ühistranspordi infrastruktuuriprojektidele piisava, pikaajalise ja usaldusväärse rahastamise; |
| --- | --- |

20.

märgib, et ühistranspordi kasutamist linnapiirkondades ei ole selgelt nimetatud valge raamatu kümne eesmärgi hulgas; usub, et tuleb seada uus sihtmärk kahekordistada ühistranspordi kasutamist linnapiirkondades aastaks 2030; rõhutab sellega seoses, et tuleb võtta meetmeid selliste rajatiste ja infrastruktuuri loomiseks, millega soodustada ühistranspordi kasutajate, sealhulgas eakate või puudega isikute ja osaliselt ühistransporti sõidu ajal kasutavate jalgratturite uksest-ukseni liikuvust; rõhutab, et selle eesmärgi saavutamiseks on vaja nõuetekohaseid investeeringuid, et eelkõige tagada ühistranspordi infrastruktuuri järjepidev hooldamine ja laiendamine; nõuab seepärast tungivalt, et liikmesriigid tagaksid linnade ühistranspordi infrastruktuuriprojektidele piisava, pikaajalise ja usaldusväärse rahastamise;

| 21. | kutsub komisjoni üles aitama kohalikke, piirkondlikke ja riiklike ametiasutusi ja sidusrühmi, kes uurivad olemasolevaid ja uusi ELi rahastamisvõimalusi ühistranspordi jaoks ning töötavad välja innovatiivseid avaliku ja erasektori partnerluskavasid; juhib tähelepanu õpetlikule teabele, mille saab Euroopa Kontrollikoja eriaruandest nr 1/2014 „ELi toetatud ühiskondliku linnatranspordi projektide mõjusus“, milles hinnati ELi struktuurifondidest kaasrahastatud ühiskondliku linnatranspordi projektide rakendamist ja tõhusust ning seda, kuivõrd need vastavad kasutajate vajadusele ning saavutavad kasutamise osas oma eesmärgid; |
| --- | --- |

21.

kutsub komisjoni üles aitama kohalikke, piirkondlikke ja riiklike ametiasutusi ja sidusrühmi, kes uurivad olemasolevaid ja uusi ELi rahastamisvõimalusi ühistranspordi jaoks ning töötavad välja innovatiivseid avaliku ja erasektori partnerluskavasid; juhib tähelepanu õpetlikule teabele, mille saab Euroopa Kontrollikoja eriaruandest nr 1/2014 „ELi toetatud ühiskondliku linnatranspordi projektide mõjusus“, milles hinnati ELi struktuurifondidest kaasrahastatud ühiskondliku linnatranspordi projektide rakendamist ja tõhusust ning seda, kuivõrd need vastavad kasutajate vajadusele ning saavutavad kasutamise osas oma eesmärgid;

| 22. | rõhutab säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade tähtsust vahendina, mis aitab linnadel kasutada tulemuslikumalt transpordi infrastruktuuri ja teenuseid ning aitab suurendada erinevate liikumisviiside säästvat integreerimist linnaalasse, aidates seeläbi vähendada õhu ja mürareostust, CO2-heidet, ummikuid ja liiklusõnnetusi; kutsub komisjoni üles jätkama säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade väljatöötamist ja edendamist; rõhutab, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde tuleks kasutada süsteemsemalt linnades, kus on välja arendatud kohaliku transpordi terviklik kava, nt säästva linnalise liikumiskeskkonna kava, ning kindlaks määrata vajalikud meetmed kooskõlas asjaomastes õigusaktides sätestatud kriteeriumitega; |
| --- | --- |

22.

rõhutab säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade tähtsust vahendina, mis aitab linnadel kasutada tulemuslikumalt transpordi infrastruktuuri ja teenuseid ning aitab suurendada erinevate liikumisviiside säästvat integreerimist linnaalasse, aidates seeläbi vähendada õhu ja mürareostust, CO2-heidet, ummikuid ja liiklusõnnetusi; kutsub komisjoni üles jätkama säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade väljatöötamist ja edendamist; rõhutab, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde tuleks kasutada süsteemsemalt linnades, kus on välja arendatud kohaliku transpordi terviklik kava, nt säästva linnalise liikumiskeskkonna kava, ning kindlaks määrata vajalikud meetmed kooskõlas asjaomastes õigusaktides sätestatud kriteeriumitega;

| 23. | kutsub komisjoni üles tegema koostööd ühistranspordiettevõtjate ja ametiasutustega, et lihtsustada eri vahendite kaudu reisiteabe esitamist, sealhulgas sellise teabe esitamist, mis on ette nähtud puudega inimeste vajaduste rahuldamiseks, ning täitma suuremat rolli selliste ELi parimate tavade ning tingimuste kindlaksmääramisel, millega tugevdatakse reisijate õigusi linnade ühistranspordis; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pidama kinni kohustusest ühendada linnakeskused linnade ühistranspordi süsteemide abil äärelinnadega; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni üles tegema koostööd ühistranspordiettevõtjate ja ametiasutustega, et lihtsustada eri vahendite kaudu reisiteabe esitamist, sealhulgas sellise teabe esitamist, mis on ette nähtud puudega inimeste vajaduste rahuldamiseks, ning täitma suuremat rolli selliste ELi parimate tavade ning tingimuste kindlaksmääramisel, millega tugevdatakse reisijate õigusi linnade ühistranspordis; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pidama kinni kohustusest ühendada linnakeskused linnade ühistranspordi süsteemide abil äärelinnadega;

| 24. | rõhutab, et linnaalad vajavad teatavat paindlikkust, mis võimaldaks neil täita täielikus kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega ELi õiguse kohaselt võetud kohustusi ning tagada liikuvusalaste lahenduste kohandamine konkreetsete tingimustega; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et linnaalad vajavad teatavat paindlikkust, mis võimaldaks neil täita täielikus kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega ELi õiguse kohaselt võetud kohustusi ning tagada liikuvusalaste lahenduste kohandamine konkreetsete tingimustega;

| 25. | rõhutab, et transpordivahendite kasutajate käitumine on säästvama transpordisüsteemi arendamiseks võtmetähtsusega; nõuab algatusi, mis motiveeriksid kasutajaid, eelkõige noori, ning paneksid neid kasutama ohutumaid ja säästvamaid transpordivahendeid (jala käimine, rattaga sõitmine, sealhulgas jalgrataste ühine kasutamine ja jalgrataste rentimine, ühistransport, autode ühine kasutamine), mida tuleks kasutada turvalise infrastruktuuri raames, ning pakkuma marsruudi planeerimist ja reaalajas teavet, et intelligentsete transpordisüsteemide abil soodustada eri transpordiliikide kombineeritud kasutamist; kutsub komisjoni üles tegema kindlaks sellised paljude transpordiliikide omavahelise ühendamise parimad tavad, mida saaks rakendada teistes linnastutes; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et transpordivahendite kasutajate käitumine on säästvama transpordisüsteemi arendamiseks võtmetähtsusega; nõuab algatusi, mis motiveeriksid kasutajaid, eelkõige noori, ning paneksid neid kasutama ohutumaid ja säästvamaid transpordivahendeid (jala käimine, rattaga sõitmine, sealhulgas jalgrataste ühine kasutamine ja jalgrataste rentimine, ühistransport, autode ühine kasutamine), mida tuleks kasutada turvalise infrastruktuuri raames, ning pakkuma marsruudi planeerimist ja reaalajas teavet, et intelligentsete transpordisüsteemide abil soodustada eri transpordiliikide kombineeritud kasutamist; kutsub komisjoni üles tegema kindlaks sellised paljude transpordiliikide omavahelise ühendamise parimad tavad, mida saaks rakendada teistes linnastutes;

| 26. | rõhutab vajadust paremate riikliku ja ELi tasandi andmete järele, mis käsitlevad transpordikasutajate käitumist, eelkõige jala käimise, rattaga sõitmise ning meestele ja naistele iseloomulike reisimisharjumiste osas, mida kohalikud ametivõimud saaksid kasutada oma linnalise liikuvuse poliitika kujundamisel; |
| --- | --- |

26.

rõhutab vajadust paremate riikliku ja ELi tasandi andmete järele, mis käsitlevad transpordikasutajate käitumist, eelkõige jala käimise, rattaga sõitmise ning meestele ja naistele iseloomulike reisimisharjumiste osas, mida kohalikud ametivõimud saaksid kasutada oma linnalise liikuvuse poliitika kujundamisel;

| 27. | rõhutab vajadust võtta meetmeid, et toetada piirkondlikke programme rattateede võrgustike rajamiseks ja laiendamiseks laialdastes Euroopa piirkondades, et ergutada kodanikke võtma keskkonnaküsimustes rohkem vastutust, anda kõigile võimalus jalgrattaga sõita ning vähendada mürasaastet, ummikuid ja linnasaastet; |
| --- | --- |

27.

rõhutab vajadust võtta meetmeid, et toetada piirkondlikke programme rattateede võrgustike rajamiseks ja laiendamiseks laialdastes Euroopa piirkondades, et ergutada kodanikke võtma keskkonnaküsimustes rohkem vastutust, anda kõigile võimalus jalgrattaga sõita ning vähendada mürasaastet, ummikuid ja linnasaastet;

| 28. | rõhutab, kui tähtis on analüüsida ühistarbimise mudeli toetatavate uute liikuvuse vormide, sealhulgas autode ühiskasutuse positiivset mõju ühiskonnale; peab tähtsaks jagada liikmesriikide vahel parimaid tavasid, et viidaks läbi regulatiivne korrigeerimine, milles võetaks neid uksest ukseni innovatiivseid liikuvusplatvorme arvesse; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, kui tähtis on analüüsida ühistarbimise mudeli toetatavate uute liikuvuse vormide, sealhulgas autode ühiskasutuse positiivset mõju ühiskonnale; peab tähtsaks jagada liikmesriikide vahel parimaid tavasid, et viidaks läbi regulatiivne korrigeerimine, milles võetaks neid uksest ukseni innovatiivseid liikuvusplatvorme arvesse;

| 29. | palub komisjonil jälgida eri liikmesriikides olukorda seoses selliste transpordivõrguettevõtjate käitamisega, kes viivad sõidukijuhte kokku reisijatega (kõige väljapaistvam näide on Uber), ja viima läbi selliste ettevõtete käitamisest tulenevate õiguslike, sotsiaalsete, majanduslike ja keskkonnaalaste tagajärgede hindamise, lisades sellele vajaduse korral asjakohased meetmed või soovitused innovatiivsete uute teenuste väljaarendamiseks Euroopas, võttes arvesse olemasolevaid taksoteenuseid; |
| --- | --- |

29.

palub komisjonil jälgida eri liikmesriikides olukorda seoses selliste transpordivõrguettevõtjate käitamisega, kes viivad sõidukijuhte kokku reisijatega (kõige väljapaistvam näide on Uber), ja viima läbi selliste ettevõtete käitamisest tulenevate õiguslike, sotsiaalsete, majanduslike ja keskkonnaalaste tagajärgede hindamise, lisades sellele vajaduse korral asjakohased meetmed või soovitused innovatiivsete uute teenuste väljaarendamiseks Euroopas, võttes arvesse olemasolevaid taksoteenuseid;

| 30. | kutsub komisjoni üles nõudma liikmesriikidelt ühistranspordiettevõtete ning traditsiooniliste takso- ja linnadevahelise transpordi ettevõtete vahel õiglaste konkurentsitingimuste tagamist õigusaktide järgimise, ohutuse, avalike teenuste osutamise kohustuse ja töötingimuste osas; |
| --- | --- |

30.

kutsub komisjoni üles nõudma liikmesriikidelt ühistranspordiettevõtete ning traditsiooniliste takso- ja linnadevahelise transpordi ettevõtete vahel õiglaste konkurentsitingimuste tagamist õigusaktide järgimise, ohutuse, avalike teenuste osutamise kohustuse ja töötingimuste osas;

| 31. | rõhutab, et kaherattalised mootorsõidukid (mootorrattad, rollerid ja mopeedid) ja järjest rohkem elektrijõul töötavad kahe- ja kolmerattalised sõidukid täidavad säästvas liikuvuses olulist rolli, eriti linnapiirkondades, kus need aitavad lahendada ummikute ja parkimisprobleeme, pakkudes samuti lahendust väikelogistika jaoks; nõuab seega tungivalt, et nende sõidukite spetsiifilist disaini ja sellest tulenevat kasu tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta ning kajastada transporti käsitlevates ELi õigusaktides ja suunistes; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et kaherattalised mootorsõidukid (mootorrattad, rollerid ja mopeedid) ja järjest rohkem elektrijõul töötavad kahe- ja kolmerattalised sõidukid täidavad säästvas liikuvuses olulist rolli, eriti linnapiirkondades, kus need aitavad lahendada ummikute ja parkimisprobleeme, pakkudes samuti lahendust väikelogistika jaoks; nõuab seega tungivalt, et nende sõidukite spetsiifilist disaini ja sellest tulenevat kasu tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta ning kajastada transporti käsitlevates ELi õigusaktides ja suunistes;

| 32. | nõuab tarneahela suuremat optimeerimist linnaaladel; linnade kaubaveokitel on ka ebaproportsionaalselt suur osa õhu- ja mürareostuses ning negatiivne mõju ummikutele; linnalogistika peaks edendama transpordi optimeerimist ning uute tegevusliikide, tehnoloogiate ja ärimudelite kulutõhusat rakendamist; transpordiliikide ja sõidukite parema valikuga saab tagada transpordilahenduste võimalikult suure vastavuse veo ja kõnealuse linna konkreetsetele tingimustele; |
| --- | --- |

32.

nõuab tarneahela suuremat optimeerimist linnaaladel; linnade kaubaveokitel on ka ebaproportsionaalselt suur osa õhu- ja mürareostuses ning negatiivne mõju ummikutele; linnalogistika peaks edendama transpordi optimeerimist ning uute tegevusliikide, tehnoloogiate ja ärimudelite kulutõhusat rakendamist; transpordiliikide ja sõidukite parema valikuga saab tagada transpordilahenduste võimalikult suure vastavuse veo ja kõnealuse linna konkreetsetele tingimustele;

| 33. | rõhutab linna äärealadele rajatud logistikahoidlate tähtsust, sest need võimaldavad kaupade kooskõlastatud viisil transportimist sihtkohta, kasutades selleks kõige energiatõhusamaid transpordiliike; |
| --- | --- |

33.

rõhutab linna äärealadele rajatud logistikahoidlate tähtsust, sest need võimaldavad kaupade kooskõlastatud viisil transportimist sihtkohta, kasutades selleks kõige energiatõhusamaid transpordiliike;

Transpordipoliitika keskmes on inimene

| 34. | nõuab seoses liiklusohutusega järgmist:






  — | et võetaks kiiresti vastu eesmärk vähendada 2020. aastaks raskelt vigastatute arvu 40 % võrra, millega kaasneb täieulatuslik ELi strateegia; kutsub liikmesriike üles esitama viivitamata kõik asjakohased statistilised andmed, mis võimaldaks komisjonil eelnimetatud eesmärgi ja strateegia vastu võtta; |
| --- | --- | --- |

34.

nõuab seoses liiklusohutusega järgmist:

—

et võetaks kiiresti vastu eesmärk vähendada 2020. aastaks raskelt vigastatute arvu 40 % võrra, millega kaasneb täieulatuslik ELi strateegia; kutsub liikmesriike üles esitama viivitamata kõik asjakohased statistilised andmed, mis võimaldaks komisjonil eelnimetatud eesmärgi ja strateegia vastu võtta;

| — | selliste meetmete tugevdamist, mille eesmärk on vähendada liikluses hukkunute ja vigastatute arvu, pöörates seejuures erilist tähelepanu õnnetuste peamistele põhjustele, mille hulka kuuluvad sõiduki alkoholi- või narkojoobes juhtimine, lubatud sõidukiiruse ületamine ja turvavöö kinnitamata jätmine; |
| --- | --- |

—

selliste meetmete tugevdamist, mille eesmärk on vähendada liikluses hukkunute ja vigastatute arvu, pöörates seejuures erilist tähelepanu õnnetuste peamistele põhjustele, mille hulka kuuluvad sõiduki alkoholi- või narkojoobes juhtimine, lubatud sõidukiiruse ületamine ja turvavöö kinnitamata jätmine;

| — | meetmeid, et saavutada 2020. aastaks seatud eesmärk vähendada liiklusõnnetuses hukkunute arvu alla 15 000, kehtestades selleks nii ELi kui ka riiklikul tasandil kulutõhusad liiklusohutuse meetmed; |
| --- | --- |

—

meetmeid, et saavutada 2020. aastaks seatud eesmärk vähendada liiklusõnnetuses hukkunute arvu alla 15 000, kehtestades selleks nii ELi kui ka riiklikul tasandil kulutõhusad liiklusohutuse meetmed;

| — | meetmeid, millega vähendatakse õnnetusi vähemkaitstud transpordikasutajate, eelkõige kaherattaliste sõidukite kasutajate, linnakeskkonna jalakäijate ja eakate juhtide seas; |
| --- | --- |

—

meetmeid, millega vähendatakse õnnetusi vähemkaitstud transpordikasutajate, eelkõige kaherattaliste sõidukite kasutajate, linnakeskkonna jalakäijate ja eakate juhtide seas;

| — | liiklusohutusmeetmeid tulevase maanteeveopaketi ja komisjoni liiklusohutusprogrammi (2011–2020) vahekokkuvõtte raames; |
| --- | --- |

—

liiklusohutusmeetmeid tulevase maanteeveopaketi ja komisjoni liiklusohutusprogrammi (2011–2020) vahekokkuvõtte raames;

| — | direktiivi (EL) 2015/413 (millega hõlbustatakse piiriülest teabevahetust liiklusohutusnõuete rikkumise kohta) läbivaatamist ning jõupingutusi direktiivi kohaldamisala laiendamiseks ELi naaberriikidele; |
| --- | --- |

—

direktiivi (EL) 2015/413 (millega hõlbustatakse piiriülest teabevahetust liiklusohutusnõuete rikkumise kohta) läbivaatamist ning jõupingutusi direktiivi kohaldamisala laiendamiseks ELi naaberriikidele;

| — | et direktiivi 2008/96/EÜ (maanteede infrastruktuuri ohutuse korraldamise kohta) läbivaatamise raames laiendataks selle peamisi meetmeid ka teistele teedevõrgu osadele, sealhulgas kõikidele kiirteede osadele ning maakoha- ja linnateedele; |
| --- | --- |

—

et direktiivi 2008/96/EÜ (maanteede infrastruktuuri ohutuse korraldamise kohta) läbivaatamise raames laiendataks selle peamisi meetmeid ka teistele teedevõrgu osadele, sealhulgas kõikidele kiirteede osadele ning maakoha- ja linnateedele;

| — | meetmeid, millega seatakse esikohale vähemkaitstud liiklejad, nagu on soovitatud tegevuskavas ning on määratletud intelligentsete transpordisüsteemide direktiivis (2010/40/EL); |
| --- | --- |

—

meetmeid, millega seatakse esikohale vähemkaitstud liiklejad, nagu on soovitatud tegevuskavas ning on määratletud intelligentsete transpordisüsteemide direktiivis (2010/40/EL);

| — | kutseliste juhtide koolituse ja kvalifikatsiooni direktiivi läbivaatamist, et täpsustada selle sätteid, ning juhiloa saamise järgse täiendkoolituse kavade edendamist ja arendamist kõikide sõiduki kasutajate jaoks; |
| --- | --- |

—

kutseliste juhtide koolituse ja kvalifikatsiooni direktiivi läbivaatamist, et täpsustada selle sätteid, ning juhiloa saamise järgse täiendkoolituse kavade edendamist ja arendamist kõikide sõiduki kasutajate jaoks;

| — | ettepanekut vaadata 2016. aastaks läbi üldise ohutuse määrus ((EÜ) nr 661/2009) ning jalakäijate kaitse määrus ((EÜ) nr 78/2009), et kehtestada kohustuslikud eeskirjad, millega reguleeritakse raskete kaubaveokite veokikabiinide kujundust ja ohutust, vahetut nägemisulatust, kokkupõrkekatsete tulemusi ja jalakäijate kaitset, seades esikohale vähemkaitstud liiklejad; |
| --- | --- |

—

ettepanekut vaadata 2016. aastaks läbi üldise ohutuse määrus ((EÜ) nr 661/2009) ning jalakäijate kaitse määrus ((EÜ) nr 78/2009), et kehtestada kohustuslikud eeskirjad, millega reguleeritakse raskete kaubaveokite veokikabiinide kujundust ja ohutust, vahetut nägemisulatust, kokkupõrkekatsete tulemusi ja jalakäijate kaitset, seades esikohale vähemkaitstud liiklejad;

| — | suuremal määral selliste juhiabisüsteemide sõiduautodes ja tarbesõidukites kasutamist nagu automaatne hädapidurdus, pikivahe hoiatus, sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatus, rehvi kulumise näitajad, ülejuhitavad arukad kiiruse kohandamise süsteemid ja automaatne hädaabikõne, mis on ühendatud koostalitlevate intelligentsete transpordisüsteemidega; |
| --- | --- |

—

suuremal määral selliste juhiabisüsteemide sõiduautodes ja tarbesõidukites kasutamist nagu automaatne hädapidurdus, pikivahe hoiatus, sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatus, rehvi kulumise näitajad, ülejuhitavad arukad kiiruse kohandamise süsteemid ja automaatne hädaabikõne, mis on ühendatud koostalitlevate intelligentsete transpordisüsteemidega;

| — | kolmanda juhilubade direktiivi läbivaatamine, et viia sisse järgmised elemendid:






  — | juhtide kohustuslik koolitamine sõidukite uute funktsioonide (juhti abistavate süsteemide) valdkonnas, |
| --- | --- | --- |

—

kolmanda juhilubade direktiivi läbivaatamine, et viia sisse järgmised elemendid:

—

juhtide kohustuslik koolitamine sõidukite uute funktsioonide (juhti abistavate süsteemide) valdkonnas,

| — | juhiloa omandamise teine etapp, |
| --- | --- |

—

juhiloa omandamise teine etapp,

| — | elukestev liiklusohutuse alane haridus, |
| --- | --- |

—

elukestev liiklusohutuse alane haridus,

| — | juhtide sõidukõlblikkuse test, ja |
| --- | --- |

—

juhtide sõidukõlblikkuse test, ja

| — | liikluseeskirjade rikkujate kohustusliku meditsiinilise ja psühholoogilise uurimine seoses näiteks alkoholi ja uimastite tarbimise ning agressiooniga; |
| --- | --- |

—

liikluseeskirjade rikkujate kohustusliku meditsiinilise ja psühholoogilise uurimine seoses näiteks alkoholi ja uimastite tarbimise ning agressiooniga;

| — | ühtlustatud 0,0 promillise vere alkoholisisalduse piirmäära kehtestamine noortele juhtidele esimesel kahel aastal ning kutseliste juhtide jaoks; |
| --- | --- |

—

ühtlustatud 0,0 promillise vere alkoholisisalduse piirmäära kehtestamine noortele juhtidele esimesel kahel aastal ning kutseliste juhtide jaoks;

| 35. | rõhutab, et kuigi liiklusohutuse valdkonnas on viimastel aastatel tehtud ulatuslikke edusamme, valitsevad liikmesriikide vahel endiselt suured erinevused ning vaja on edasisi meetmeid, et saavutada hukkunute arvu nulltasemeni viimise pikaajaline eesmärk; märgib, et liiklusohutus on tihedalt seotud kõigi liiklejate lugupidava käitumisega ning et perekondades ja koolides antava haridus peaks täitma suuremat rolli selle eesmärgi saavutamises; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et kuigi liiklusohutuse valdkonnas on viimastel aastatel tehtud ulatuslikke edusamme, valitsevad liikmesriikide vahel endiselt suured erinevused ning vaja on edasisi meetmeid, et saavutada hukkunute arvu nulltasemeni viimise pikaajaline eesmärk; märgib, et liiklusohutus on tihedalt seotud kõigi liiklejate lugupidava käitumisega ning et perekondades ja koolides antava haridus peaks täitma suuremat rolli selle eesmärgi saavutamises;

| 36. | rõhutab vajadust viia lõpule reisijate õigusi käsitleva õigusraamistiku loomine, sätestades meetmeid, mille eesmärk on kaotada õigusaktidest kõik võimalikud lüngad, hõlmates eri transpordiliike kasutavaid reisijaid ning tagades õiglase transpordiliikide vahelise konkurentsi, võttes samal ajal arvesse transpordiliikide vahelisi konkreetseid erinevusi, õiguslikku vastutust reisi üksikute etappide eest ning eri transpordiliikide vahelist koostoimet; kordab oma nõudmist reisijaõiguste harta järele, milles sätestataks kõigi transpordiliikide suhtes kohaldatavad reisijate põhiõigused, milles võtaks arvesse iga transpordiliigi eripära ning mis sisaldaks eraldi jaotist eri transpordiliike hõlmavate reiside kohta, et suurendada ELi eeskirjade nähtavust ja tagada nende parem jõustamine; nõuab algatusi, millega edendatakse ja tehtaks reisijatele kättesaadavaks mitmeliigilise transpordi reisiteabe-, reisiplaneerimis- ja piletimüügiteenused; nõuab ka meetmeid, millega suurendatakse transpordi kvaliteeti ning soodustatakse eakate tõketeta juurdepääsetavust eakate, piiratud liikumisvõimega reisijate ning puudega reisijate jaoks, ning suurema tähelepanu pööramist reisijate erivajadustele, näiteks oma jalgrattaid rongides transportivate jalgratturite vajadustele; |
| --- | --- |

36.

rõhutab vajadust viia lõpule reisijate õigusi käsitleva õigusraamistiku loomine, sätestades meetmeid, mille eesmärk on kaotada õigusaktidest kõik võimalikud lüngad, hõlmates eri transpordiliike kasutavaid reisijaid ning tagades õiglase transpordiliikide vahelise konkurentsi, võttes samal ajal arvesse transpordiliikide vahelisi konkreetseid erinevusi, õiguslikku vastutust reisi üksikute etappide eest ning eri transpordiliikide vahelist koostoimet; kordab oma nõudmist reisijaõiguste harta järele, milles sätestataks kõigi transpordiliikide suhtes kohaldatavad reisijate põhiõigused, milles võtaks arvesse iga transpordiliigi eripära ning mis sisaldaks eraldi jaotist eri transpordiliike hõlmavate reiside kohta, et suurendada ELi eeskirjade nähtavust ja tagada nende parem jõustamine; nõuab algatusi, millega edendatakse ja tehtaks reisijatele kättesaadavaks mitmeliigilise transpordi reisiteabe-, reisiplaneerimis- ja piletimüügiteenused; nõuab ka meetmeid, millega suurendatakse transpordi kvaliteeti ning soodustatakse eakate tõketeta juurdepääsetavust eakate, piiratud liikumisvõimega reisijate ning puudega reisijate jaoks, ning suurema tähelepanu pööramist reisijate erivajadustele, näiteks oma jalgrattaid rongides transportivate jalgratturite vajadustele;

| 37. | nõuab sellega seoses üksikisikute põhiõigust liikuvusele, eriti puudega isikute ja eakate jaoks, ning suuremate investeeringute tegemist asjakohaste juhti abistavate süsteemide alasesse teadus- ja arendustegevusesse; |
| --- | --- |

37.

nõuab sellega seoses üksikisikute põhiõigust liikuvusele, eriti puudega isikute ja eakate jaoks, ning suuremate investeeringute tegemist asjakohaste juhti abistavate süsteemide alasesse teadus- ja arendustegevusesse;

| 38. | märgib, et tasuta või odava lairibajuurdepääsu, mobiilsidevõrkude, juhtmeteta võrgu ja muude digitaalteenuste kättesaadavuse suurendamine ühistranspordis ja jaamades aitaks suurendada isikute liikuvust; |
| --- | --- |

38.

märgib, et tasuta või odava lairibajuurdepääsu, mobiilsidevõrkude, juhtmeteta võrgu ja muude digitaalteenuste kättesaadavuse suurendamine ühistranspordis ja jaamades aitaks suurendada isikute liikuvust;

| 39. | nõuab ELi tegevuskava, mille eesmärk on kehtestada tõrgeteta toimiv Euroopa mitmeliigiline reisijateveo süsteem; tegevuskavas tuleks määratleda põhilised Euroopa mitmeliigilised reisimiskoridorid olemasolevas üleeuroopalises transpordivõrgus, ühendada avaliku ja erasektori vahendid, ühtlustada olemasolevad algatused ja koondada ELi rahaline toetus; |
| --- | --- |

39.

nõuab ELi tegevuskava, mille eesmärk on kehtestada tõrgeteta toimiv Euroopa mitmeliigiline reisijateveo süsteem; tegevuskavas tuleks määratleda põhilised Euroopa mitmeliigilised reisimiskoridorid olemasolevas üleeuroopalises transpordivõrgus, ühendada avaliku ja erasektori vahendid, ühtlustada olemasolevad algatused ja koondada ELi rahaline toetus;

| 40. | palub komisjonil ja liikmesriikidel jälgida eelkõige koolituse, sertifitseerimise, töötingimuste ja karjäärivõimaluste valdkonnas tehtud töö kvaliteeti kõikide transpordiliikide lõikes, et luua kvaliteetseid töökohti, arendada vajalikke oskusi ja suurendada ELi transpordiettevõtjate konkurentsivõimet ja liikuvust; rõhutab, kui tähtis on leida lahendus tööjõu voolavuse ja vananeva tööjõu probleemile transpordisektoris, ning kiireloomulist vajadust muuta sektoris töötamine uutele põlvkondadele ligitõmbavaks; |
| --- | --- |

40.

palub komisjonil ja liikmesriikidel jälgida eelkõige koolituse, sertifitseerimise, töötingimuste ja karjäärivõimaluste valdkonnas tehtud töö kvaliteeti kõikide transpordiliikide lõikes, et luua kvaliteetseid töökohti, arendada vajalikke oskusi ja suurendada ELi transpordiettevõtjate konkurentsivõimet ja liikuvust; rõhutab, kui tähtis on leida lahendus tööjõu voolavuse ja vananeva tööjõu probleemile transpordisektoris, ning kiireloomulist vajadust muuta sektoris töötamine uutele põlvkondadele ligitõmbavaks;

| 41. | rõhutab transporditöötajate jaoks võrdse ja õiglase kohtlemise, heade olude ja töötingimuste ning ohutu töökeskkonna tagamise äärmist tähtsust; kutsub komisjoni seepärast üles esitama konkreetseid ja koheseid meetmeid/algatusi, et käsitleda eri transpordiliikidega seotud sotsiaalseid aspekte, et edendada transporditöötajate jaoks kvaliteetseid töökohti ja töötingimusi ning tagada transpordiettevõtjate vaheline õiglane ja moonutamata konkurents; nõuab tungivalt, et komisjon jälgiks hoolikalt, kuidas liikmesriigid rakendavad ja jõustavad ELi sotsiaalvaldkonna õigusakte kõikide transpordiliikide puhul; |
| --- | --- |

41.

rõhutab transporditöötajate jaoks võrdse ja õiglase kohtlemise, heade olude ja töötingimuste ning ohutu töökeskkonna tagamise äärmist tähtsust; kutsub komisjoni seepärast üles esitama konkreetseid ja koheseid meetmeid/algatusi, et käsitleda eri transpordiliikidega seotud sotsiaalseid aspekte, et edendada transporditöötajate jaoks kvaliteetseid töökohti ja töötingimusi ning tagada transpordiettevõtjate vaheline õiglane ja moonutamata konkurents; nõuab tungivalt, et komisjon jälgiks hoolikalt, kuidas liikmesriigid rakendavad ja jõustavad ELi sotsiaalvaldkonna õigusakte kõikide transpordiliikide puhul;

| 42. | rõhutab, et meetmeid on vaja ka selleks, et suurendada naiste osalemist transpordisektori tööturul, kõrvaldada võimalikud olemasolevad takistused ning tagada meeste ja naiste võrdväärne kohtlemine, milleks tuleb ületada praegused lõhed nende tasustamisel ja edutamisel; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, et meetmeid on vaja ka selleks, et suurendada naiste osalemist transpordisektori tööturul, kõrvaldada võimalikud olemasolevad takistused ning tagada meeste ja naiste võrdväärne kohtlemine, milleks tuleb ületada praegused lõhed nende tasustamisel ja edutamisel;

| 43. | nõuab, et komisjon tagaks, et ettepanekutega teenuste avamise kohta kõikidel transporditurgudel kaasneks ELi sotsiaalõigusnormide ning vajaduse korral toetusmeetmete rakendamine, et vältida sotsiaalsete tingimuste suurt erinevust eri liikmesriikide vahel; rõhutab, et transporditurgude avamine ei tohiks põhjustada sotsiaalset dumpingut, teenuste kvaliteedi halvenemist, avalike teenuste vähenemist, tarbetut halduskoormust, ebaausaid äritavasid ega ausa konkurentsi rikkumist; ühtlasi peaks see tegema lõpu siseturu killustatusele ning takistama monopolide loomist ja transporditöötajate sotsiaalkaitse vähendamist n-ö üksteise võidu; |
| --- | --- |

43.

nõuab, et komisjon tagaks, et ettepanekutega teenuste avamise kohta kõikidel transporditurgudel kaasneks ELi sotsiaalõigusnormide ning vajaduse korral toetusmeetmete rakendamine, et vältida sotsiaalsete tingimuste suurt erinevust eri liikmesriikide vahel; rõhutab, et transporditurgude avamine ei tohiks põhjustada sotsiaalset dumpingut, teenuste kvaliteedi halvenemist, avalike teenuste vähenemist, tarbetut halduskoormust, ebaausaid äritavasid ega ausa konkurentsi rikkumist; ühtlasi peaks see tegema lõpu siseturu killustatusele ning takistama monopolide loomist ja transporditöötajate sotsiaalkaitse vähendamist n-ö üksteise võidu;

Konkurentsivõimeline, tõhus, integreeritud ja koostalitlev transpordisüsteem

| 44. | rõhutab, et transpordisektori tõhususe ja tootlikkuse suurendamise jaoks on ülimalt tähtis digiteerimine; rõhutab, et majanduskasvu, konkurentsivõime ja töökohtade soodustamiseks on vaja paremini kasutada digitaaltehnoloogia võimalusi ja arendada uusi transporditeenuseid ning uusi äri- ja jaotusmudeleid; rõhutab ka vajadust luua sellekohane õigusraamistik katseprojektide tarbeks, mille eesmärk on arendada Euroopas n-ö intelligentset automatiseeritud transporti; märgib sellega seoses, et transpordisektori innovatsiooni edendamisel on otsustav osa VKEdel ja idufirmadel; |
| --- | --- |

44.

rõhutab, et transpordisektori tõhususe ja tootlikkuse suurendamise jaoks on ülimalt tähtis digiteerimine; rõhutab, et majanduskasvu, konkurentsivõime ja töökohtade soodustamiseks on vaja paremini kasutada digitaaltehnoloogia võimalusi ja arendada uusi transporditeenuseid ning uusi äri- ja jaotusmudeleid; rõhutab ka vajadust luua sellekohane õigusraamistik katseprojektide tarbeks, mille eesmärk on arendada Euroopas n-ö intelligentset automatiseeritud transporti; märgib sellega seoses, et transpordisektori innovatsiooni edendamisel on otsustav osa VKEdel ja idufirmadel;

| 45. | kutsub komisjoni üles seadma valge raamatu läbivaatamisel kesksele kohale integreeritud lähenemisviisi (transpordiliikide koostalitlus, vastastikune ühenduvus ja kombineerimine), hõlmates ka IKT süsteeme; peale selle tuletab komisjonile meelde vajadust siduda tehnoloogia saavutused käitumise muutmisega, et teha teoks ambitsioonikas üleminek ühelt transpordiliigilt teisele ning jõuda ka transpordi vältimiseni, rakendades keskkonnahoidlikku logistikat, sobilikke liikuvuskorralduse vahendeid ja digiteerimist; |
| --- | --- |

45.

kutsub komisjoni üles seadma valge raamatu läbivaatamisel kesksele kohale integreeritud lähenemisviisi (transpordiliikide koostalitlus, vastastikune ühenduvus ja kombineerimine), hõlmates ka IKT süsteeme; peale selle tuletab komisjonile meelde vajadust siduda tehnoloogia saavutused käitumise muutmisega, et teha teoks ambitsioonikas üleminek ühelt transpordiliigilt teisele ning jõuda ka transpordi vältimiseni, rakendades keskkonnahoidlikku logistikat, sobilikke liikuvuskorralduse vahendeid ja digiteerimist;

| 46. | rõhutab, et Euroopa säästva liikuvuse poliitika peab olema suunatud kõigi transpordiliikide, -koridoride ja -võrgustike koostoimele ning keskenduma tähtsatele sõlmedele, linnapiirkondadele, vastastikuse ühenduvuse punktidele, ümberlaadimisplatvormidele ja sadamatele; liikuvust tuleb käsitada süsteemina, mitte eraldiseisvate transpordiliikide kogumina; |
| --- | --- |

46.

rõhutab, et Euroopa säästva liikuvuse poliitika peab olema suunatud kõigi transpordiliikide, -koridoride ja -võrgustike koostoimele ning keskenduma tähtsatele sõlmedele, linnapiirkondadele, vastastikuse ühenduvuse punktidele, ümberlaadimisplatvormidele ja sadamatele; liikuvust tuleb käsitada süsteemina, mitte eraldiseisvate transpordiliikide kogumina;

| 47. | nõuab ühendvedude laadimisühikute standardimist, võttes arvesse globaalses transpordis kasutatavaid laadimisühikuid ja sõidukite mõõtmeid, ning nõuab ühtseid veose ohutusnorme, et optimeerida mitmeliigilist transporti ja suurendada ohutust; |
| --- | --- |

47.

nõuab ühendvedude laadimisühikute standardimist, võttes arvesse globaalses transpordis kasutatavaid laadimisühikuid ja sõidukite mõõtmeid, ning nõuab ühtseid veose ohutusnorme, et optimeerida mitmeliigilist transporti ja suurendada ohutust;

| 48. | nõuab, et kõikide transpordiliikide puhul vähendataks bürokraatlikke takistusi; nõuab dokumentide ning haldus- ja tollitoimingute suuremat lihtsustamist ja ühtlustamist, kuna need peaksid kõigi logistikaahelas osalejate jaoks olema praktilised, tõhusad ja hästi toimivad; palub komisjonil esitada ettepanek mitmeliigilise kaubaveo (e-Freight) elektroonilise raamistiku loomise kohta, millega saavutataks paberivaba ja sujuv teabe liikumine kogu transpordi logistikaahela ulatuses, võttes arvesse olemasolevaid hästitoimivaid vahendeid ja koostoimet ning üleilmseid saavutusi ja häid tavasid; |
| --- | --- |

48.

nõuab, et kõikide transpordiliikide puhul vähendataks bürokraatlikke takistusi; nõuab dokumentide ning haldus- ja tollitoimingute suuremat lihtsustamist ja ühtlustamist, kuna need peaksid kõigi logistikaahelas osalejate jaoks olema praktilised, tõhusad ja hästi toimivad; palub komisjonil esitada ettepanek mitmeliigilise kaubaveo (e-Freight) elektroonilise raamistiku loomise kohta, millega saavutataks paberivaba ja sujuv teabe liikumine kogu transpordi logistikaahela ulatuses, võttes arvesse olemasolevaid hästitoimivaid vahendeid ja koostoimet ning üleilmseid saavutusi ja häid tavasid;

| 49. | nõuab, et seataks uus eesmärk ühes selle saavutamiseks vajalike meetmetega: täielikus vastavuses direktiiviga 2008/68/EÜ (ohtlike kaupade siseveo kohta) viia 2030. aastaks 50 % ELi-sisestest ohtlike kaupade vedudest üle säästvamatele transpordiliikidele, nagu raudteetransport ja transport siseveeteedel; |
| --- | --- |

49.

nõuab, et seataks uus eesmärk ühes selle saavutamiseks vajalike meetmetega: täielikus vastavuses direktiiviga 2008/68/EÜ (ohtlike kaupade siseveo kohta) viia 2030. aastaks 50 % ELi-sisestest ohtlike kaupade vedudest üle säästvamatele transpordiliikidele, nagu raudteetransport ja transport siseveeteedel;

| 50. | palub komisjonil ühtlustada ohtlike kaupade ühendvedude eeskirjad, et tagada eri transpordiliikide koostalitlusvõime; |
| --- | --- |

50.

palub komisjonil ühtlustada ohtlike kaupade ühendvedude eeskirjad, et tagada eri transpordiliikide koostalitlusvõime;

| 51. | nõuab, et komisjon ja liikmesriigid uuriksid kaupade torutranspordi ja jalgrattaveo logistika potentsiaali ning toetaksid nende rakendamist, käsitades neid paljulubavate säästva transpordisüsteemi ideedena; |
| --- | --- |

51.

nõuab, et komisjon ja liikmesriigid uuriksid kaupade torutranspordi ja jalgrattaveo logistika potentsiaali ning toetaksid nende rakendamist, käsitades neid paljulubavate säästva transpordisüsteemi ideedena;

| 52. | rõhutab transpordisektori otsustavat osa turismi arendamisel, eelkõige nendes liidu piirkondades, mis on kõrvalisemad ja kuhu on praegu väga raske pääseda; |
| --- | --- |

52.

rõhutab transpordisektori otsustavat osa turismi arendamisel, eelkõige nendes liidu piirkondades, mis on kõrvalisemad ja kuhu on praegu väga raske pääseda;

| 53. | toonitab, et Euroopa on oma sõlmlennujaamade kaudu ühendatud ülejäänud maailmaga ning Euroopal on vaja hoida otseühendusi maailma kõigi osadega, nii et Euroopa lennuettevõtjad korraldavad oma sõlmlennujaamadest otselende teistesse maailmajagudesse ning Euroopa lennundussektoris säilivad töökohad ja jätkub kasv; rõhutab, et ELi siselennud mitte ainult ei võimalda liikuvust siseturul, vaid neil on ka oluline tähtsus etteveolendudena, mis tagavad ühenduste säilimise ELi sõlmlennujaamades; EL peab oma poliitikaga tagama tõhusa ja konkurentsivõimelise etteveolendude võrgu Euroopa sõlmlennujaamade tugevdamiseks, et langetada kulud ülemaailmselt konkurentsivõimelisele tasemele ning kindlustada õiglane konkureerimine kolmandate riikide lennuettevõtjatega; ELi liikmesriigid vajavad sidusat ja ühist poliitikat, et mitte üha enam kaotada Euroopa, Aasia ja Aafrika vahelisi otseühendusi Pärsia lahe piirkonna ja Türgi sõlmlennujaamadele; palub komisjonil seetõttu järgida neid eesmärke kogu ELi lennundusõiguses ja läbirääkimistes kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

53.

toonitab, et Euroopa on oma sõlmlennujaamade kaudu ühendatud ülejäänud maailmaga ning Euroopal on vaja hoida otseühendusi maailma kõigi osadega, nii et Euroopa lennuettevõtjad korraldavad oma sõlmlennujaamadest otselende teistesse maailmajagudesse ning Euroopa lennundussektoris säilivad töökohad ja jätkub kasv; rõhutab, et ELi siselennud mitte ainult ei võimalda liikuvust siseturul, vaid neil on ka oluline tähtsus etteveolendudena, mis tagavad ühenduste säilimise ELi sõlmlennujaamades; EL peab oma poliitikaga tagama tõhusa ja konkurentsivõimelise etteveolendude võrgu Euroopa sõlmlennujaamade tugevdamiseks, et langetada kulud ülemaailmselt konkurentsivõimelisele tasemele ning kindlustada õiglane konkureerimine kolmandate riikide lennuettevõtjatega; ELi liikmesriigid vajavad sidusat ja ühist poliitikat, et mitte üha enam kaotada Euroopa, Aasia ja Aafrika vahelisi otseühendusi Pärsia lahe piirkonna ja Türgi sõlmlennujaamadele; palub komisjonil seetõttu järgida neid eesmärke kogu ELi lennundusõiguses ja läbirääkimistes kolmandate riikidega;

| 54. | nõuab teadus- ja tehnoloogiapoliitika tugevdamist transpordisektori innovatsiooni edendamiseks; on seisukohal, et see poliitika, millega peab kaasas käima kohane rahastamine, tuleks välja töötada koostöös kõigi asjaomaste huvirühmadega, kodanikud ja kasutajate esindajad kaasa arvatud, et mõista sektori vajadusi ja vastavalt parandada ELi-poolset rahastamist eelkõige programmi „Horisont 2020“ kaudu; on seisukohal, et prioriteediks peaksid olema selgelt Euroopa lisaväärtust andvad projektid, mille eesmärk on vähendada transpordi süsinikdioksiidi heitkoguseid ja soodustada energiatõhusate transpordiliikide (sh jalakäimine ja jalgrattaga sõitmine) kasutamist, suurendada tarneahela läbipaistvust, arendada transpordi kättesaadavust, ohutust ja turvalisust, parandada liikluskorraldust ning vähendada halduskoormust; on seisukohal, et transpordi valdkonnas tuleks erilist tähelepanu pöörata ka murrangulistele tehnoloogiatele, mille väljenduseks on näiteks automatiseeritud või kaugjuhitavad sõidukid, nagu droonid ja juhita sõidukid; |
| --- | --- |

54.

nõuab teadus- ja tehnoloogiapoliitika tugevdamist transpordisektori innovatsiooni edendamiseks; on seisukohal, et see poliitika, millega peab kaasas käima kohane rahastamine, tuleks välja töötada koostöös kõigi asjaomaste huvirühmadega, kodanikud ja kasutajate esindajad kaasa arvatud, et mõista sektori vajadusi ja vastavalt parandada ELi-poolset rahastamist eelkõige programmi „Horisont 2020“ kaudu; on seisukohal, et prioriteediks peaksid olema selgelt Euroopa lisaväärtust andvad projektid, mille eesmärk on vähendada transpordi süsinikdioksiidi heitkoguseid ja soodustada energiatõhusate transpordiliikide (sh jalakäimine ja jalgrattaga sõitmine) kasutamist, suurendada tarneahela läbipaistvust, arendada transpordi kättesaadavust, ohutust ja turvalisust, parandada liikluskorraldust ning vähendada halduskoormust; on seisukohal, et transpordi valdkonnas tuleks erilist tähelepanu pöörata ka murrangulistele tehnoloogiatele, mille väljenduseks on näiteks automatiseeritud või kaugjuhitavad sõidukid, nagu droonid ja juhita sõidukid;

| 55. | nõuab, et samal tasemel pingutusi tehtaks hariduse vallas, et soodustada uute õppe- ja koolitusprotsesside teket eelkõige kutse- ja kõrghariduse tasandil, mille keskmes peaksid olema uued oskused ja erialad, mis tulenevad nn arukast liikuvusest; |
| --- | --- |

55.

nõuab, et samal tasemel pingutusi tehtaks hariduse vallas, et soodustada uute õppe- ja koolitusprotsesside teket eelkõige kutse- ja kõrghariduse tasandil, mille keskmes peaksid olema uued oskused ja erialad, mis tulenevad nn arukast liikuvusest;

| 56. | rõhutab, et oluline on toetada ELi teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni raamprogramme, et luua puhtamaid kütuseid ning saavutada suuremat tehnoloogilist edu, näiteks seoses rafineeritud biokütustega; |
| --- | --- |

56.

rõhutab, et oluline on toetada ELi teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni raamprogramme, et luua puhtamaid kütuseid ning saavutada suuremat tehnoloogilist edu, näiteks seoses rafineeritud biokütustega;

| 57. | nõuab, et õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi (REFITi programm) raames ja ELi õigusnormide järgnevate hindamiste käigus vaadataks üldiselt läbi ELi juhiloa ja liiklusohutuse tingimused ning transpordiga seotud aruandlusnõuded, võttes eesmärgiks halduskoormuse tunduva vähendamise; |
| --- | --- |

57.

nõuab, et õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi (REFITi programm) raames ja ELi õigusnormide järgnevate hindamiste käigus vaadataks üldiselt läbi ELi juhiloa ja liiklusohutuse tingimused ning transpordiga seotud aruandlusnõuded, võttes eesmärgiks halduskoormuse tunduva vähendamise;

| 58. | tunnistab häireteta raadiosageduste tähtsust, eelkõige seoses maanteetranspordi töötajate sõiduaja ja puhkeaja järgimisega ning intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmisega; palub komisjonil vajaduse korral luua sellekohase õigusraamistiku; |
| --- | --- |

58.

tunnistab häireteta raadiosageduste tähtsust, eelkõige seoses maanteetranspordi töötajate sõiduaja ja puhkeaja järgimisega ning intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmisega; palub komisjonil vajaduse korral luua sellekohase õigusraamistiku;

Transpordi globaalne mõõde

| 59. | rõhutab, et Euroopa transpordipiirkonna loomine on oluline prioriteet, mis suurel määral sõltub selle rahvusvahelisest tunnustamisest kokkulepete alusel, mis räägitakse globaalselt läbi meie kaubanduspartneritega kõikide transpordiliikide, eelkõige lennu- ja meretranspordi osas, ning et EL peaks vastavates rahvusvahelistes organisatsioonides etendama üha enam kujundavat rolli; |
| --- | --- |

59.

rõhutab, et Euroopa transpordipiirkonna loomine on oluline prioriteet, mis suurel määral sõltub selle rahvusvahelisest tunnustamisest kokkulepete alusel, mis räägitakse globaalselt läbi meie kaubanduspartneritega kõikide transpordiliikide, eelkõige lennu- ja meretranspordi osas, ning et EL peaks vastavates rahvusvahelistes organisatsioonides etendama üha enam kujundavat rolli;

| 60. | on seisukohal, et EL peab säilitama liidrirolli üleilmsetes jõupingutustes vähendada Pariisi 2015. aasta kliimakonverentsi (COP 21) raames transpordi heitkoguseid, edendades globaalsel tasandil transpordisektori CO2-heite vähendamist ja arendades säästvaid transpordiliike, ning aitama sellega saavutada rahvusvaheliselt kokku lepitud eesmärki – hoida ülemaailmne soojenemine alla 2 oC; |
| --- | --- |

60.

on seisukohal, et EL peab säilitama liidrirolli üleilmsetes jõupingutustes vähendada Pariisi 2015. aasta kliimakonverentsi (COP 21) raames transpordi heitkoguseid, edendades globaalsel tasandil transpordisektori CO2-heite vähendamist ja arendades säästvaid transpordiliike, ning aitama sellega saavutada rahvusvaheliselt kokku lepitud eesmärki – hoida ülemaailmne soojenemine alla 2 oC;

| 61. | nõuab liikmesriikidelt ühtsemat lähenemisviisi võimalusele rakendada meie kaubandussuhetes kolmandate riikidega vastastikkuse põhimõtet ning nõuab ELi transpordi rahastamise poliitika uurimist, et kindlaks teha, kas täiendav rahastamine kolmandate riikide poolt on asjakohane; |
| --- | --- |

61.

nõuab liikmesriikidelt ühtsemat lähenemisviisi võimalusele rakendada meie kaubandussuhetes kolmandate riikidega vastastikkuse põhimõtet ning nõuab ELi transpordi rahastamise poliitika uurimist, et kindlaks teha, kas täiendav rahastamine kolmandate riikide poolt on asjakohane;

| 62. | toonitab, et rahvusvaheliste ressursside (nafta, liitium, väärismetallid, biokütused) kasutamisel meie transpordisüsteemi arendamiseks peaksime austama nende inimeste õiguspäraseid huve, kes elavad piirkondades, kus nende ressurssidega kaubeldakse ja kust neid imporditakse; |
| --- | --- |

62.

toonitab, et rahvusvaheliste ressursside (nafta, liitium, väärismetallid, biokütused) kasutamisel meie transpordisüsteemi arendamiseks peaksime austama nende inimeste õiguspäraseid huve, kes elavad piirkondades, kus nende ressurssidega kaubeldakse ja kust neid imporditakse;

Kõikide transpordiliikide integreerimine, pidades silmas tõhusamat, säästvamat, konkurentsivõimelisemat ja kasutajasõbralikumat transpordisüsteemi

| 63. | nõuab lennutranspordiga seoses järgmist:






  — | tegelemist Euroopa lennundussektori suurte probleemidega konkurentsi vallas, mis tulenevad Euroopa ja ülejäänud maailma vaheliste otseühenduste vähenemisest, lennujaamade piiratud võimsusest üha suureneva lennuliikluse taustal, ning ELi-väliste lennuettevõtjate osutatavate lennundusteenuste valiku laienemisest; |
| --- | --- | --- |

63.

nõuab lennutranspordiga seoses järgmist:

—

tegelemist Euroopa lennundussektori suurte probleemidega konkurentsi vallas, mis tulenevad Euroopa ja ülejäänud maailma vaheliste otseühenduste vähenemisest, lennujaamade piiratud võimsusest üha suureneva lennuliikluse taustal, ning ELi-väliste lennuettevõtjate osutatavate lennundusteenuste valiku laienemisest;

| — | määruse (EÜ) nr 868/2004 läbivaatamist, et kaitsta ausat konkurentsi ELi lennundusalastes välissuhetes ning tugevdada ELi lennundustööstuse konkurentsivõimet, tagada vastastikkus ja kaotada ebaausad tavad, sealhulgas subsiidiumid, mis moonutavad turgu; |
| --- | --- |

—

määruse (EÜ) nr 868/2004 läbivaatamist, et kaitsta ausat konkurentsi ELi lennundusalastes välissuhetes ning tugevdada ELi lennundustööstuse konkurentsivõimet, tagada vastastikkus ja kaotada ebaausad tavad, sealhulgas subsiidiumid, mis moonutavad turgu;

| — | lennundusdialoogi pidamist Pärsia lahe riikide ja Türgiga, et suurendada finantsilist läbipaistvust ja kaitsta ausat konkurentsi; ausa konkurentsi klauslite lisamist lennutranspordilepingutesse, üksikasjalikke õigusnorme subsiidiumide, ebaausate tavade ja konkurentsi kohta ning tõhusaid vahendeid tegutsemiseks juhul, kui neid õigusnorme ei täideta; |
| --- | --- |

—

lennundusdialoogi pidamist Pärsia lahe riikide ja Türgiga, et suurendada finantsilist läbipaistvust ja kaitsta ausat konkurentsi; ausa konkurentsi klauslite lisamist lennutranspordilepingutesse, üksikasjalikke õigusnorme subsiidiumide, ebaausate tavade ja konkurentsi kohta ning tõhusaid vahendeid tegutsemiseks juhul, kui neid õigusnorme ei täideta;

| — | vajaduse korral uute lennunduslepingute sõlmimise kiirendamist ELi peamiste kaubanduspartneritega, nagu liidu naaberriigid, BRIC-riigid, ASEANi riigid ja Mehhiko, kusjuures need lepingud peaksid sisaldama ka sätteid lastilennuteenuste parema turulepääsu kohta; |
| --- | --- |

—

vajaduse korral uute lennunduslepingute sõlmimise kiirendamist ELi peamiste kaubanduspartneritega, nagu liidu naaberriigid, BRIC-riigid, ASEANi riigid ja Mehhiko, kusjuures need lepingud peaksid sisaldama ka sätteid lastilennuteenuste parema turulepääsu kohta;

| — | ELi ja selle liikmesriikide õigus- ja fiskaalpoliitika läbivaatamist, et tugevdada Euroopa lennundustööstuse konkurentsivõimet ning tagada aus konkureerimine kolmandate riikide lennuettevõtjatega; et komisjon vaataks seetõttu läbi ja kõrvaldaks ELi kõik ühepoolsed õigusnormid, mis moonutavad konkurentsi, ning nõuaks liikmesriikidelt, et need teeksid sedasama samalaadsete siseriiklike õigusnormidega; |
| --- | --- |

—

ELi ja selle liikmesriikide õigus- ja fiskaalpoliitika läbivaatamist, et tugevdada Euroopa lennundustööstuse konkurentsivõimet ning tagada aus konkureerimine kolmandate riikide lennuettevõtjatega; et komisjon vaataks seetõttu läbi ja kõrvaldaks ELi kõik ühepoolsed õigusnormid, mis moonutavad konkurentsi, ning nõuaks liikmesriikidelt, et need teeksid sedasama samalaadsete siseriiklike õigusnormidega;

| — | lennunduse siseturu loomise lõpuleviimist – liikmesriikide poolt nendele ELi lennuettevõtjatele seatud takistuste kõrvaldamist, kes tahavad sellest liikmesriigist, kus nad on registreeritud, teha teise liikmesriigi kaudu lende kolmandasse riiki; |
| --- | --- |

—

lennunduse siseturu loomise lõpuleviimist – liikmesriikide poolt nendele ELi lennuettevõtjatele seatud takistuste kõrvaldamist, kes tahavad sellest liikmesriigist, kus nad on registreeritud, teha teise liikmesriigi kaudu lende kolmandasse riiki;

| — | ELi lennujaamade võrgu sidusat ja efektiivset arendamist, mis peab esiteks hõlmama peamisi lennujaamu (sõlmlennujaamad) ja teiseks kohalike, maakondlike ja piirkondlike lennujaamade võrku, mis oleks hästi kasutatav, elujõuline ja toetatud, kuna need lennujaamad on olulised vastavate territooriumite majanduskasvu ja arengu jaoks, seda eelkõige kõrvalisemate ja äärepoolseimate piirkondade puhul, kuhu sageli pääseb vaid lennutransporti kasutades; õigusraamistiku loomist, et arendada ja maksimeerida piirkondlike lennujaamade kasutamata potentsiaali ning uut infrastruktuuri ülekoormatud lennujaamades; |
| --- | --- |

—

ELi lennujaamade võrgu sidusat ja efektiivset arendamist, mis peab esiteks hõlmama peamisi lennujaamu (sõlmlennujaamad) ja teiseks kohalike, maakondlike ja piirkondlike lennujaamade võrku, mis oleks hästi kasutatav, elujõuline ja toetatud, kuna need lennujaamad on olulised vastavate territooriumite majanduskasvu ja arengu jaoks, seda eelkõige kõrvalisemate ja äärepoolseimate piirkondade puhul, kuhu sageli pääseb vaid lennutransporti kasutades; õigusraamistiku loomist, et arendada ja maksimeerida piirkondlike lennujaamade kasutamata potentsiaali ning uut infrastruktuuri ülekoormatud lennujaamades;

| — | esmajärjekorras nende ELi rahastatavate projektide heakskiitmist, mis on osaks üleeuroopalise transpordivõrgu põhivõrgustikust; |
| --- | --- |

—

esmajärjekorras nende ELi rahastatavate projektide heakskiitmist, mis on osaks üleeuroopalise transpordivõrgu põhivõrgustikust;

| — | ulatusliku lennunduspaketi põhjalikku ettevalmistamist ja kiiret vastuvõtmist, kusjuures see pakett peaks sisaldama järgmist: uus õigusraamistik tsiviilotstarbeliste droonide kohta, millega tagataks ohutus, julgeolek ja põhiõigused ning ühtlasi soodustataks tsiviilotstarbeliste droonide majanduslikku potentsiaali Euroopa ettevõtjate, eelkõige VKEde ja idufirmade huvides; Euroopa Lennundusohutusameti (EASA) määruse läbivaatamine, et täpsustada selle ameti rolli riikide lennundusametite suhtes ja tugevdada tema suutlikkust teostada lennundusohutuse järelevalvet kõikides liikmesriikides, sealhulgas kõrvalistes piirkondades, ning propageerida ELi eeskirju ja standardeid kogu maailmas; |
| --- | --- |

—

ulatusliku lennunduspaketi põhjalikku ettevalmistamist ja kiiret vastuvõtmist, kusjuures see pakett peaks sisaldama järgmist: uus õigusraamistik tsiviilotstarbeliste droonide kohta, millega tagataks ohutus, julgeolek ja põhiõigused ning ühtlasi soodustataks tsiviilotstarbeliste droonide majanduslikku potentsiaali Euroopa ettevõtjate, eelkõige VKEde ja idufirmade huvides; Euroopa Lennundusohutusameti (EASA) määruse läbivaatamine, et täpsustada selle ameti rolli riikide lennundusametite suhtes ja tugevdada tema suutlikkust teostada lennundusohutuse järelevalvet kõikides liikmesriikides, sealhulgas kõrvalistes piirkondades, ning propageerida ELi eeskirju ja standardeid kogu maailmas;

| — | kõigi vajalike meetmete võtmist liikmesriikide poolt, et kiirendada „ühtse Euroopa taeva“ rakendamist SES2+ paketi vastuvõtmise, funktsionaalsete õhuruumiosade (FAB) täieliku rakendamise ja kasutamise ning Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) kasutuselevõtmise kaudu, eesmärgiga ületada ELi õhuruumi killustatus, pidades silmas lendude hilinemise vähendamist, ohutuse suurendamist ja lennutranspordi kahjuliku keskkonnamõju leevendamist; |
| --- | --- |

—

kõigi vajalike meetmete võtmist liikmesriikide poolt, et kiirendada „ühtse Euroopa taeva“ rakendamist SES2+ paketi vastuvõtmise, funktsionaalsete õhuruumiosade (FAB) täieliku rakendamise ja kasutamise ning Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) kasutuselevõtmise kaudu, eesmärgiga ületada ELi õhuruumi killustatus, pidades silmas lendude hilinemise vähendamist, ohutuse suurendamist ja lennutranspordi kahjuliku keskkonnamõju leevendamist;

| — | et nõukogu võtaks kiiresti vastu seisukoha reisijate õigusi käsitlevate määruste (EÜ) nr 261/2004 ja (EÜ) nr 2027/97 ning ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade määruse (EMÜ) nr 95/93 läbivaatamise kohta; |
| --- | --- |

—

et nõukogu võtaks kiiresti vastu seisukoha reisijate õigusi käsitlevate määruste (EÜ) nr 261/2004 ja (EÜ) nr 2027/97 ning ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade määruse (EMÜ) nr 95/93 läbivaatamise kohta;

| — | rahvusvahelise lennunduse heitkoguste probleemi lahendamiseks globaalse turupõhise mehhanismi väljaarendamise üle peetavate läbirääkimiste tõhustamist Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis (ICAO); |
| --- | --- |

—

rahvusvahelise lennunduse heitkoguste probleemi lahendamiseks globaalse turupõhise mehhanismi väljaarendamise üle peetavate läbirääkimiste tõhustamist Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis (ICAO);

| — | lennukites kasutatava taastuvkütuse kohta rahvusvaheliste säästvuskriteeriumite kehtestamist; |
| --- | --- |

—

lennukites kasutatava taastuvkütuse kohta rahvusvaheliste säästvuskriteeriumite kehtestamist;

| — | lennunduse teadus- ja arendustegevuse toetamist programmi „Horisont 2020“ ja ühisettevõtte Clean Sky kaudu, et töötada välja uued ja puhtamad tehnoloogiad, mille rakendamise tulemuseks oleksid vähem müra tekitavad ja kütusesäästlikumad lennukid, ja edendada uut tüüpi õhusõidukite, näiteks droonide kasutamist ning soodustada majanduskasvu ja töökohtade loomist Euroopa lennundustööstuses; |
| --- | --- |

—

lennunduse teadus- ja arendustegevuse toetamist programmi „Horisont 2020“ ja ühisettevõtte Clean Sky kaudu, et töötada välja uued ja puhtamad tehnoloogiad, mille rakendamise tulemuseks oleksid vähem müra tekitavad ja kütusesäästlikumad lennukid, ja edendada uut tüüpi õhusõidukite, näiteks droonide kasutamist ning soodustada majanduskasvu ja töökohtade loomist Euroopa lennundustööstuses;

| — | et komisjon ja liikmesriigid vaataksid põhjalikult läbi oma lennundusohutuse ja -julgeoleku strateegia ja poliitika, pidades silmas järkjärgulist riskipõhisele lähenemisviisile üleminekut, mis vastab reisijate huvidele; |
| --- | --- |

—

et komisjon ja liikmesriigid vaataksid põhjalikult läbi oma lennundusohutuse ja -julgeoleku strateegia ja poliitika, pidades silmas järkjärgulist riskipõhisele lähenemisviisile üleminekut, mis vastab reisijate huvidele;

| — | kogu ELi ulatuses lennundusohutuse taseme tõstmist lennukite tootmise, lennukimeeskondade koolitamise ja neile lubade andmise, lennutegevuse, lennuliikluse juhtimise ja aeronavigatsiooniteenuste osas; |
| --- | --- |

—

kogu ELi ulatuses lennundusohutuse taseme tõstmist lennukite tootmise, lennukimeeskondade koolitamise ja neile lubade andmise, lennutegevuse, lennuliikluse juhtimise ja aeronavigatsiooniteenuste osas;

| — | võimalike ohutusmeetmete hindamist, mis oleksid vajalikud, et vältida selliseid lennuõnnetusi, nagu 2015. aasta märtsis Alpides Germanwingsi lennukiga (lend 9525) toimunu; |
| --- | --- |

—

võimalike ohutusmeetmete hindamist, mis oleksid vajalikud, et vältida selliseid lennuõnnetusi, nagu 2015. aasta märtsis Alpides Germanwingsi lennukiga (lend 9525) toimunu;

| — | et komisjon esitaks ettepaneku, mis sisaldaks ohutus- ja sotsiaaleeskirju, eelkõige lennu- ja puhkeaja kohta, et vältida meeskonna väsimist ja parandada kabiini õhu kvaliteeti; |
| --- | --- |

—

et komisjon esitaks ettepaneku, mis sisaldaks ohutus- ja sotsiaaleeskirju, eelkõige lennu- ja puhkeaja kohta, et vältida meeskonna väsimist ja parandada kabiini õhu kvaliteeti;

| — | kooskõlastatud eeskirjade väljatöötamist lennukoolide töö ja ELis tegutsevate pilootide lennutundide registreerimise kohta, et tagada lennunduse valdkonnas töötingimuste tulemuslikum kontrollimine ja hindamine; |
| --- | --- |

—

kooskõlastatud eeskirjade väljatöötamist lennukoolide töö ja ELis tegutsevate pilootide lennutundide registreerimise kohta, et tagada lennunduse valdkonnas töötingimuste tulemuslikum kontrollimine ja hindamine;

| — | et liikmesriigid edastaksid Eurostatile üldandmed lennunduse kohta, eelkõige andmed lennukite, pilootide ja lennutundide arvu kohta, et parandada kohaldatavaid norme, pannes erilist rõhku lennuohutusele; |
| --- | --- |

—

et liikmesriigid edastaksid Eurostatile üldandmed lennunduse kohta, eelkõige andmed lennukite, pilootide ja lennutundide arvu kohta, et parandada kohaldatavaid norme, pannes erilist rõhku lennuohutusele;

| — | lennunduse sidusrühmade vahelist konstruktiivset sotsiaalset dialoogi, et käsitleda probleeme, mis tulenevad uute tehnoloogiate kasutuselevõtust ja nõuavad lennundussektori töökohtade kohandamist vastavalt sellele; |
| --- | --- |

—

lennunduse sidusrühmade vahelist konstruktiivset sotsiaalset dialoogi, et käsitleda probleeme, mis tulenevad uute tehnoloogiate kasutuselevõtust ja nõuavad lennundussektori töökohtade kohandamist vastavalt sellele;

| — | meetmete rakendamist sotsiaalselt probleemsete äritavade, näiteks n-ö mugavuslipu kasutamise ning ebatüüpilise tööhõive ja alltöövõtu vastu; määruse (EÜ) nr 1008/2008 läbivaatamist, et tagada siseriiklike sotsiaalõigusnormide ja kollektiivlepingute nõuetekohane täitmine ja kohaldamine nende lennuettevõtjate suhtes, kellel on tegutsemisbaasid ELi territooriumil; mõiste „peamine tegevuskoht“ määratluse muutmist nii, et lennuettevõtjatelt saaks nõuda arvestatava lennundustegevuse tõendamist konkreetses riigis; et Euroopa Lennundusohutusameti soovituslik nõue, mille kohaselt 50 % hooldusmehhaanikutest peaksid olema otseselt palgatud, laieneks maapealse teenindava personali kõigile kategooriatele ning pilootidele ja salongitöötajatele; |
| --- | --- |

—

meetmete rakendamist sotsiaalselt probleemsete äritavade, näiteks n-ö mugavuslipu kasutamise ning ebatüüpilise tööhõive ja alltöövõtu vastu; määruse (EÜ) nr 1008/2008 läbivaatamist, et tagada siseriiklike sotsiaalõigusnormide ja kollektiivlepingute nõuetekohane täitmine ja kohaldamine nende lennuettevõtjate suhtes, kellel on tegutsemisbaasid ELi territooriumil; mõiste „peamine tegevuskoht“ määratluse muutmist nii, et lennuettevõtjatelt saaks nõuda arvestatava lennundustegevuse tõendamist konkreetses riigis; et Euroopa Lennundusohutusameti soovituslik nõue, mille kohaselt 50 % hooldusmehhaanikutest peaksid olema otseselt palgatud, laieneks maapealse teenindava personali kõigile kategooriatele ning pilootidele ja salongitöötajatele;

| 64. | nõuab maanteetranspordiga seoses järgmist:






  — | hästitoimivaid riikide poliitikaraamistikke turu arendamiseks elektrisõidukite ja alternatiivsete kütuste (elekter, vesinik, maagaas (surumaagaas ja veeldatud maagaas ning veeldatud naftagaas), sünteetilised ja parafiinkütused ning säästvad biokütused, eelkõige jäätmetest ja jääkidest toodetud kütused, sealhulgas melassi baasil valmistatud etanool) kasutamise edendamiseks ning selleks vajaliku tankimis- ja laadimisinfrastruktuuri kiireks kasutuselevõtmiseks; heade tavade vahetamist eri riikides teostatavate projektide vahel, pidades silmas alternatiivkütuste turgu ja linnasisest jaotamist; ELi tegevuskava väljatöötamist komisjoni teatises „Puhas energia ja transport: alternatiivkütuste Euroopa strateegia“ esitatud strateegia rakendamiseks, et jõuda alternatiivkütuste võimalikult laialdase kasutamiseni transpordis ning edendada säästvat elektrilist liikuvust kogu liidus; |
| --- | --- | --- |

64.

nõuab maanteetranspordiga seoses järgmist:

—

hästitoimivaid riikide poliitikaraamistikke turu arendamiseks elektrisõidukite ja alternatiivsete kütuste (elekter, vesinik, maagaas (surumaagaas ja veeldatud maagaas ning veeldatud naftagaas), sünteetilised ja parafiinkütused ning säästvad biokütused, eelkõige jäätmetest ja jääkidest toodetud kütused, sealhulgas melassi baasil valmistatud etanool) kasutamise edendamiseks ning selleks vajaliku tankimis- ja laadimisinfrastruktuuri kiireks kasutuselevõtmiseks; heade tavade vahetamist eri riikides teostatavate projektide vahel, pidades silmas alternatiivkütuste turgu ja linnasisest jaotamist; ELi tegevuskava väljatöötamist komisjoni teatises „Puhas energia ja transport: alternatiivkütuste Euroopa strateegia“ esitatud strateegia rakendamiseks, et jõuda alternatiivkütuste võimalikult laialdase kasutamiseni transpordis ning edendada säästvat elektrilist liikuvust kogu liidus;

| — | 2020. aastaks üleeuroopalise transpordivõrgu raames raskeveokite turvaliste parkimiskohtade arvu 40 % suurendamist võrreldes 2010. aastaga ning nende kvaliteedi- ja hügieenistandardite parandamist; |
| --- | --- |

—

2020. aastaks üleeuroopalise transpordivõrgu raames raskeveokite turvaliste parkimiskohtade arvu 40 % suurendamist võrreldes 2010. aastaga ning nende kvaliteedi- ja hügieenistandardite parandamist;

| — | algatusi, et tagada elektrooniliste teemaksusüsteemide koostalitlusvõime; |
| --- | --- |

—

algatusi, et tagada elektrooniliste teemaksusüsteemide koostalitlusvõime;

| — | et komisjon hindaks erinevaid autode teemaksu süsteeme ja nende kooskõla ELi aluslepingutega, eelkõige elukoha alusel mittediskrimineerimise põhimõttega; |
| --- | --- |

—

et komisjon hindaks erinevaid autode teemaksu süsteeme ja nende kooskõla ELi aluslepingutega, eelkõige elukoha alusel mittediskrimineerimise põhimõttega;

| — | ELi rahastatavate maanteevõrgu täiendamise projektide esmajärjekorras heakskiitmist nende teede jaoks, mis kuuluvad üleeuroopalise transpordivõrgu põhivõrgustikku; |
| --- | --- |

—

ELi rahastatavate maanteevõrgu täiendamise projektide esmajärjekorras heakskiitmist nende teede jaoks, mis kuuluvad üleeuroopalise transpordivõrgu põhivõrgustikku;

| — | jalgrattasõidu alase ELi tegevuskava võtmist komisjoni 2016. aasta tööprogrammi; |
| --- | --- |

—

jalgrattasõidu alase ELi tegevuskava võtmist komisjoni 2016. aasta tööprogrammi;

| — | seadusandlikku ettepanekut, millega kehtestataks kohustuslikud keskmise CO2-heite piirnormid uutele registreeritud sõiduautodele ja kaubikutele 2020. aasta järgseks perioodiks ning millega jätkataks selgelt pikaajalist suunda heitkoguste vähendamisele; |
| --- | --- |

—

seadusandlikku ettepanekut, millega kehtestataks kohustuslikud keskmise CO2-heite piirnormid uutele registreeritud sõiduautodele ja kaubikutele 2020. aasta järgseks perioodiks ning millega jätkataks selgelt pikaajalist suunda heitkoguste vähendamisele;

| — | et viidaks õigeaegselt lõpule simulatsioonivahendi loomine, millega saab täpselt, usaldusväärselt ja kulutõhusalt mõõta raskeveokite (veoautod, bussid ja kaugsõidubussid) kütusekulu ja CO2-heidet, ning järgnevalt esitataks vajaduse korral seadusandlik ettepanek, millega kehtestaks kohustuslikud keskmise CO2-heite piirnormid uutele registreeritud raskeveokitele, nagu on juba tehtud sõiduautode ja kaubikute puhul; täiendavate meetmete rakendamist, et stimuleerida eriti tõhusate sõidukite turuleviimist ja kütusetarbimise vähendamise heade tavade levitamist; |
| --- | --- |

—

et viidaks õigeaegselt lõpule simulatsioonivahendi loomine, millega saab täpselt, usaldusväärselt ja kulutõhusalt mõõta raskeveokite (veoautod, bussid ja kaugsõidubussid) kütusekulu ja CO2-heidet, ning järgnevalt esitataks vajaduse korral seadusandlik ettepanek, millega kehtestaks kohustuslikud keskmise CO2-heite piirnormid uutele registreeritud raskeveokitele, nagu on juba tehtud sõiduautode ja kaubikute puhul; täiendavate meetmete rakendamist, et stimuleerida eriti tõhusate sõidukite turuleviimist ja kütusetarbimise vähendamise heade tavade levitamist;

| — | meetmeid raskeveokite kütusesäästlikkuse suurendamiseks ja CO2-heite vähendamiseks, kaasa arvatud koolituste jätkamine keskkonnasäästliku sõidustiili omandamiseks, transpordilogistika parandamine, aruka infrastruktuuri loomine ning laialdane alternatiivkütuste kasutamine; |
| --- | --- |

—

meetmeid raskeveokite kütusesäästlikkuse suurendamiseks ja CO2-heite vähendamiseks, kaasa arvatud koolituste jätkamine keskkonnasäästliku sõidustiili omandamiseks, transpordilogistika parandamine, aruka infrastruktuuri loomine ning laialdane alternatiivkütuste kasutamine;

| — | praegu kasutusel oleva „uue Euroopa sõidutsükli asemel“ täiustatud, tugevamate vastavuskontrolli katse nõuetega katsetsükli rakendamist sõidukite CO2 ja saasteainete heitkoguste mõõtmiseks, et tagada sõidukite heitkoguste ja kütusekulu mõõtmine sellise katsemenetlusega, mis peegeldab tegelikke sõidutingimusi; |
| --- | --- |

—

praegu kasutusel oleva „uue Euroopa sõidutsükli asemel“ täiustatud, tugevamate vastavuskontrolli katse nõuetega katsetsükli rakendamist sõidukite CO2 ja saasteainete heitkoguste mõõtmiseks, et tagada sõidukite heitkoguste ja kütusekulu mõõtmine sellise katsemenetlusega, mis peegeldab tegelikke sõidutingimusi;

| — | et komisjon viivitamata alustaks direktiivi (EL) 2015/719 (teatavatele sõidukitele lubatud maksimaalmõõtmete ning lubatud täismassi kehtestamise kohta), nii et hiljemalt 2020. aastaks saaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitada aruande, milles oleks arvesse võetud teatavate turusegmentide tunnuseid (nt spetsiaalsed veokid valmis autode transportimiseks); |
| --- | --- |

—

et komisjon viivitamata alustaks direktiivi (EL) 2015/719 (teatavatele sõidukitele lubatud maksimaalmõõtmete ning lubatud täismassi kehtestamise kohta), nii et hiljemalt 2020. aastaks saaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitada aruande, milles oleks arvesse võetud teatavate turusegmentide tunnuseid (nt spetsiaalsed veokid valmis autode transportimiseks);

| — | maanteeveosektori liikuvate töötajate jaoks sotsiaalkoodeksi vastuvõtmist, milles käsitletaks ka fiktiivselt füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise probleemi, et paremini arvesse võtta rahvusvahelises maanteetranspordis töötajate eripära ja tagada aus konkurents; |
| --- | --- |

—

maanteeveosektori liikuvate töötajate jaoks sotsiaalkoodeksi vastuvõtmist, milles käsitletaks ka fiktiivselt füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise probleemi, et paremini arvesse võtta rahvusvahelises maanteetranspordis töötajate eripära ja tagada aus konkurents;

| — | rahvusvahelisele autoveoturule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade (määrus (EÜ) nr 1072/2009) paremat järgimist, nende hindamist ja vajaduse korral täpsustamist või muutmist; |
| --- | --- |

—

rahvusvahelisele autoveoturule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade (määrus (EÜ) nr 1072/2009) paremat järgimist, nende hindamist ja vajaduse korral täpsustamist või muutmist;

| — | meetmeid, millega tagada siseriiklike õigusnormide kooskõla ELi õigusega piiriülese transpordi vallas; |
| --- | --- |

—

meetmeid, millega tagada siseriiklike õigusnormide kooskõla ELi õigusega piiriülese transpordi vallas;

| — | Euroopa maanteetranspordi ameti loomise kaalumist, et tagada ELi õiguse nõuetekohane rakendamine ja edendada standardimist kõigis liikmesriikides; |
| --- | --- |

—

Euroopa maanteetranspordi ameti loomise kaalumist, et tagada ELi õiguse nõuetekohane rakendamine ja edendada standardimist kõigis liikmesriikides;

| — | meetmeid, millega tagada autovedude valdkonnas kõikjal ELis õigusselgus ning töötingimusi, sotsiaal- ja hoolekandeõigusi, töötasu ja sotsiaalset vastutust reguleerivate eeskirjade parem rakendamine; kutsub komisjoni üles rakendama meetmeid ebaseaduslike tavade vastu, mille kasutamine tekitab ebaausat konkurentsi ning soodustab sotsiaalset dumpingut; autovedude sektorit tuleks vaadelda eraldi sektorina, arvestades selle töötajate suurt mobiilsust ja autojuhtide vajadust kasutada iganädalasi koduseid puhkeperioode; |
| --- | --- |

—

meetmeid, millega tagada autovedude valdkonnas kõikjal ELis õigusselgus ning töötingimusi, sotsiaal- ja hoolekandeõigusi, töötasu ja sotsiaalset vastutust reguleerivate eeskirjade parem rakendamine; kutsub komisjoni üles rakendama meetmeid ebaseaduslike tavade vastu, mille kasutamine tekitab ebaausat konkurentsi ning soodustab sotsiaalset dumpingut; autovedude sektorit tuleks vaadelda eraldi sektorina, arvestades selle töötajate suurt mobiilsust ja autojuhtide vajadust kasutada iganädalasi koduseid puhkeperioode;

| — | et kohandataks nende siseturu põhimõtete kohaldamist, mille alusel saab teenuste osutamise vabaduse edukalt lahus hoida asutamisvabadusest, eesmärgiga tagada olukord, et ettevõtja tegevus selles liikmesriigis, kus tal ei ole tegevuskohta, on rangelt ajutine; |
| --- | --- |

—

et kohandataks nende siseturu põhimõtete kohaldamist, mille alusel saab teenuste osutamise vabaduse edukalt lahus hoida asutamisvabadusest, eesmärgiga tagada olukord, et ettevõtja tegevus selles liikmesriigis, kus tal ei ole tegevuskohta, on rangelt ajutine;

| 65. | nõuab raudteetranspordiga seoses järgmist:






  — | ühtse Euroopa raudteepiirkonna loomise lõpuleviimist neljanda raudteepaketi kiire vastuvõtmise kaudu, millega tagataks raudtee-reisijateveo siseturu tasakaalustatud avamine, sõltumatus taristuettevõtjatest, teenuste riigihankelepingute pakkumismenetluste korraldamine, raudtee ohutuse ja koostalitlusvõime kõrge tase ning Euroopa Raudteeagentuurile piisava hulga töötajate ja küllaldaste rahaliste vahendite eraldamine, et tagada selle ameti täielik toimimine ja suutlikkus täita oma ülesannet veeremiüksuse kasutuselevõtu lubasid ja ohutussertifikaate väljastava universaalteenistusena; neljanda raudteepaketiga tuleks tagada raudteeveoteenuste kõrge kvaliteet ja tõhusus, kindlustada avaliku teenindamise kohustuste majanduslik tasakaalustatus ning edendada kõrgel tasemel töötingimusi ja territoriaalset ühtekuuluvust; paketi vastuvõtmisele peaks järgnema selle kiire ülevõtmine ja rakendamine liikmesriikide poolt; |
| --- | --- | --- |

65.

nõuab raudteetranspordiga seoses järgmist:

—

ühtse Euroopa raudteepiirkonna loomise lõpuleviimist neljanda raudteepaketi kiire vastuvõtmise kaudu, millega tagataks raudtee-reisijateveo siseturu tasakaalustatud avamine, sõltumatus taristuettevõtjatest, teenuste riigihankelepingute pakkumismenetluste korraldamine, raudtee ohutuse ja koostalitlusvõime kõrge tase ning Euroopa Raudteeagentuurile piisava hulga töötajate ja küllaldaste rahaliste vahendite eraldamine, et tagada selle ameti täielik toimimine ja suutlikkus täita oma ülesannet veeremiüksuse kasutuselevõtu lubasid ja ohutussertifikaate väljastava universaalteenistusena; neljanda raudteepaketiga tuleks tagada raudteeveoteenuste kõrge kvaliteet ja tõhusus, kindlustada avaliku teenindamise kohustuste majanduslik tasakaalustatus ning edendada kõrgel tasemel töötingimusi ja territoriaalset ühtekuuluvust; paketi vastuvõtmisele peaks järgnema selle kiire ülevõtmine ja rakendamine liikmesriikide poolt;

| — | et komisjon võtaks vastu raudteestrateegia, millega esildatakse uued meetmed, et täita 2030. ja 2050. aastaks seatud transpordiviiside muutmise eesmärgid, mis on kirjas valge raamatu kümne konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi eesmärgi hulgas; |
| --- | --- |

—

et komisjon võtaks vastu raudteestrateegia, millega esildatakse uued meetmed, et täita 2030. ja 2050. aastaks seatud transpordiviiside muutmise eesmärgid, mis on kirjas valge raamatu kümne konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi eesmärgi hulgas;

| — | tugevat, piisavat, läbipaistvat ja prognoositavat pikaajalist rahastamist ühes ELi rahastamisele juurdepääsu võimaldavate lihtsustatud eeskirjade ja menetlustega, et parandada riigisisese ja piiriülese raudteeinfrastruktuuri kvaliteeti ja läbilaskevõimet, ajakohastada olemasolevat infrastruktuuri ning võimaldada raudtee reisijate- ja kaubaveoettevõtjatel pakkuda usaldusväärseid, turvalisi, kättesaadavaid ja jätkusuutlikke teenuseid; |
| --- | --- |

—

tugevat, piisavat, läbipaistvat ja prognoositavat pikaajalist rahastamist ühes ELi rahastamisele juurdepääsu võimaldavate lihtsustatud eeskirjade ja menetlustega, et parandada riigisisese ja piiriülese raudteeinfrastruktuuri kvaliteeti ja läbilaskevõimet, ajakohastada olemasolevat infrastruktuuri ning võimaldada raudtee reisijate- ja kaubaveoettevõtjatel pakkuda usaldusväärseid, turvalisi, kättesaadavaid ja jätkusuutlikke teenuseid;

| — | nende põhjuste üksikasjalikku analüüsi, mille tõttu Euroopa raudteepiirkonnale on iseloomulikud arvukad puuduvad ühendused liikmesriikide vahel; nõuab, et komisjon rakendaks ülimalt kiireloomulisena meetmeid ja stiimuleid nende kohalike, piirkondlike ja riiklike piiriüleste raudteeühenduste taaselustamiseks, mis vaatamata nende majanduslikule väärtusele või kasulikkusele üldsuse jaoks lõhuti või likvideeriti Teise maailmasõja käigus ja sõjajärgsel perioodil, samuti meetmeid kavandatud, kuid lõpetamata jäänud ühenduste kiireks valmisehitamiseks, et kõrvaldada praegused kitsaskohad ja puuduvad ühendusteed piirialadel; nõuab riigisisestesse põhivõrkudesse ja üleeuroopalistesse koridoridesse suubuvate kõrvalraudteeliinide taaselustamist ja hooldamist; nõuab uue otstarbe leidmist kasutamata võrkudele, näiteks kaubavedudeks või turistidele uute teenuste pakkumiseks; |
| --- | --- |

—

nende põhjuste üksikasjalikku analüüsi, mille tõttu Euroopa raudteepiirkonnale on iseloomulikud arvukad puuduvad ühendused liikmesriikide vahel; nõuab, et komisjon rakendaks ülimalt kiireloomulisena meetmeid ja stiimuleid nende kohalike, piirkondlike ja riiklike piiriüleste raudteeühenduste taaselustamiseks, mis vaatamata nende majanduslikule väärtusele või kasulikkusele üldsuse jaoks lõhuti või likvideeriti Teise maailmasõja käigus ja sõjajärgsel perioodil, samuti meetmeid kavandatud, kuid lõpetamata jäänud ühenduste kiireks valmisehitamiseks, et kõrvaldada praegused kitsaskohad ja puuduvad ühendusteed piirialadel; nõuab riigisisestesse põhivõrkudesse ja üleeuroopalistesse koridoridesse suubuvate kõrvalraudteeliinide taaselustamist ja hooldamist; nõuab uue otstarbe leidmist kasutamata võrkudele, näiteks kaubavedudeks või turistidele uute teenuste pakkumiseks;

| — | ELi rahastatavate raudteevõrgu täiendamise projektide esmajärjekorras heakskiitmist nende raudteeliinide puhul, mis on osaks üleeuroopalise transpordivõrgu põhivõrgustikust, samuti Euroopa ühendamise rahastu raames heakskiidetud projektide teostamist; |
| --- | --- |

—

ELi rahastatavate raudteevõrgu täiendamise projektide esmajärjekorras heakskiitmist nende raudteeliinide puhul, mis on osaks üleeuroopalise transpordivõrgu põhivõrgustikust, samuti Euroopa ühendamise rahastu raames heakskiidetud projektide teostamist;

| — | komisjoni rolli suurendamist, et jõuda üleeuroopalise transpordivõrgu põhivõrgustiku nende raudteekoridoride efektiivse ja kiire lõpuleviimiseni, mida liikmesriigid on kavandanud, kuid mille ehitamise nad on edasi lükanud, kuigi need oleksid sotsiaalselt ja majanduslikult kasulikud; |
| --- | --- |

—

komisjoni rolli suurendamist, et jõuda üleeuroopalise transpordivõrgu põhivõrgustiku nende raudteekoridoride efektiivse ja kiire lõpuleviimiseni, mida liikmesriigid on kavandanud, kuid mille ehitamise nad on edasi lükanud, kuigi need oleksid sotsiaalselt ja majanduslikult kasulikud;

| — | teabeuuringu tegemist riigisiseste ja rahvusvaheliste öiste reisijateveoteenuste jätkuva toetamise sotsiaalse, majandusliku ja keskkonnaalase kasulikkuse kohta ning vajaduse korral nende teenuste, samuti piiriüleste linnadevaheliste teenuste taaselustamist, näiteks seoses avalike teenuste kohustuste ja hankemenetlustega; |
| --- | --- |

—

teabeuuringu tegemist riigisiseste ja rahvusvaheliste öiste reisijateveoteenuste jätkuva toetamise sotsiaalse, majandusliku ja keskkonnaalase kasulikkuse kohta ning vajaduse korral nende teenuste, samuti piiriüleste linnadevaheliste teenuste taaselustamist, näiteks seoses avalike teenuste kohustuste ja hankemenetlustega;

| — | et liikmesriigid, komisjon ja raudteevaldkonna sidusrühmad rakendaksid kõiki vajalikke meetmeid ühisettevõte Shift2Rail töölerakendamiseks, et kiirendada kõrgetasemeliste tehnoloogiate integreerimist raudteevaldkonna innovatiivsetesse tootelahendustesse, tõsta raudteetranspordi atraktiivsust ja tugevdada Euroopa raudteetööstuse positsiooni; |
| --- | --- |

—

et liikmesriigid, komisjon ja raudteevaldkonna sidusrühmad rakendaksid kõiki vajalikke meetmeid ühisettevõte Shift2Rail töölerakendamiseks, et kiirendada kõrgetasemeliste tehnoloogiate integreerimist raudteevaldkonna innovatiivsetesse tootelahendustesse, tõsta raudteetranspordi atraktiivsust ja tugevdada Euroopa raudteetööstuse positsiooni;

| — | meetmete võtmist eesmärgiga muuta Euroopa raudteevõrk tõeliselt koostalitlusvõimeliseks, vähendades seni püsivaid tehnilisi takistusi, edendades tehnilisi lahendusi, mis võimaldaksid rongidel kasutada mitme erineva rööpalaiusega raudteeliine, ning tagades, et täiendavaks takistuseks ei kujuneks ELi riikides kehtivad erinevad kõrgusepiirangud; |
| --- | --- |

—

meetmete võtmist eesmärgiga muuta Euroopa raudteevõrk tõeliselt koostalitlusvõimeliseks, vähendades seni püsivaid tehnilisi takistusi, edendades tehnilisi lahendusi, mis võimaldaksid rongidel kasutada mitme erineva rööpalaiusega raudteeliine, ning tagades, et täiendavaks takistuseks ei kujuneks ELi riikides kehtivad erinevad kõrgusepiirangud;

| — | Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) kasutuselevõtmist esmajärjekorras kõikides TEN-T põhivõrgu transpordikoridorides, kusjuures see peab hõlmama ka rongide vedurite varustamist asjakohaste seadmetega; |
| --- | --- |

—

Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) kasutuselevõtmist esmajärjekorras kõikides TEN-T põhivõrgu transpordikoridorides, kusjuures see peab hõlmama ka rongide vedurite varustamist asjakohaste seadmetega;

| — | et kiiresti rakendataks määrust (EL) nr 913/2010, mis käsitleb konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatavate rahvusvaheliste raudteekoridoride loomist, ja arendataks või parendataks ühtseid kontaktpunkte nende koridoride koordineerimiseks; |
| --- | --- |

—

et kiiresti rakendataks määrust (EL) nr 913/2010, mis käsitleb konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatavate rahvusvaheliste raudteekoridoride loomist, ja arendataks või parendataks ühtseid kontaktpunkte nende koridoride koordineerimiseks;

| — | raudtee kaubavedudega kaasneva müra vähendamist, milleks tuleb renoveerida kaubavaguneid ja parandada raudtee infrastruktuuri avaliku sektori poolse sihtotstarbelise rahastamise abil; et komisjon esitaks ettepaneku liigset müra tekitavate kaubavagunite kasutamise keelamise kohta kogu ELis 2020. aastaks; |
| --- | --- |

—

raudtee kaubavedudega kaasneva müra vähendamist, milleks tuleb renoveerida kaubavaguneid ja parandada raudtee infrastruktuuri avaliku sektori poolse sihtotstarbelise rahastamise abil; et komisjon esitaks ettepaneku liigset müra tekitavate kaubavagunite kasutamise keelamise kohta kogu ELis 2020. aastaks;

| — | riigisiseste ja rahvusvaheliste raudteevedude integreeritud piletimüügisüsteemi väljatöötamist ja rakendamist ning nende lisakulude kaotamist, mida piiriülesed rongireisijad praegu peavad kandma; |
| --- | --- |

—

riigisiseste ja rahvusvaheliste raudteevedude integreeritud piletimüügisüsteemi väljatöötamist ja rakendamist ning nende lisakulude kaotamist, mida piiriülesed rongireisijad praegu peavad kandma;

| — | nende barjääride kõrvaldamist, mis takistavad Euroopa raudteetööstusel (raudteeveeremi, raudtee infrastruktuuri ja signaalimissüsteemide tootjatel) ELi-väliste riikide riigihangetel pakkumiste tegemist; |
| --- | --- |

—

nende barjääride kõrvaldamist, mis takistavad Euroopa raudteetööstusel (raudteeveeremi, raudtee infrastruktuuri ja signaalimissüsteemide tootjatel) ELi-väliste riikide riigihangetel pakkumiste tegemist;

| 66. | nõuab meretranspordiga seoses järgmist;






  — | meetmeid, et hõlbustada formaalsusi ELi eri sadamate vahel tegutsevate laevade jaoks, pidades silmas Euroopa tegeliku ühise piirideta meretranspordiruumi (nn sinine vöönd) loomist; |
| --- | --- | --- |

66.

nõuab meretranspordiga seoses järgmist;

—

meetmeid, et hõlbustada formaalsusi ELi eri sadamate vahel tegutsevate laevade jaoks, pidades silmas Euroopa tegeliku ühise piirideta meretranspordiruumi (nn sinine vöönd) loomist;

| — | paremat koordineerimist merendus- ja tolliasutuste vahel kõikidel tasanditel, et tagada sujuv teabevahetus ning piirata tarbetut halduskoormust ja tollitoiminguid; |
| --- | --- |

—

paremat koordineerimist merendus- ja tolliasutuste vahel kõikidel tasanditel, et tagada sujuv teabevahetus ning piirata tarbetut halduskoormust ja tollitoiminguid;

| — | meetmeid, millega arendada merekiirteede potentsiaali, käsitades neid üleeuroopalise transpordivõrgu osana; |
| --- | --- |

—

meetmeid, millega arendada merekiirteede potentsiaali, käsitades neid üleeuroopalise transpordivõrgu osana;

| — | täiendavate meetmete rakendamist, et laevatransport säiliks ja areneks edasi heal tasemel, atraktiivse, turvalise ja jätkusuutlikuna ning et tagataks avatud mereveoturgude toimimine ja piiranguteta juurdepääs lastile; |
| --- | --- |

—

täiendavate meetmete rakendamist, et laevatransport säiliks ja areneks edasi heal tasemel, atraktiivse, turvalise ja jätkusuutlikuna ning et tagataks avatud mereveoturgude toimimine ja piiranguteta juurdepääs lastile;

| — | et võetaks meetmeid, millega toetatakse ja koordineeritakse sadamate sissepääsude ja logistikasüsteemide kohandamist suurematele laevadele ning edendatakse sadamate paremat sidumist eelkõige raudteede ja siseveeteedega; sadamatesse investeerimise hõlbustamist mitmesuguste ELi rahastamisallikate kaasamise kaudu, et suurendada ELi sadamate võimsust, uuendada olemasolevat infrastruktuuri, arendada mitmeliigilisi terminale ja soodustada n-ö arukate sadamate loomist, kasutades intelligentseid transpordisüsteeme, samuti arukate sadamalinnade arendamist; meetmete rakendamist meresadamate infrastruktuuri parandamiseks eelkõige Vahemere ja Musta mere piirkonnas, et nendes piirkondades saaks kaubaveo raudteelt merele suunata; |
| --- | --- |

—

et võetaks meetmeid, millega toetatakse ja koordineeritakse sadamate sissepääsude ja logistikasüsteemide kohandamist suurematele laevadele ning edendatakse sadamate paremat sidumist eelkõige raudteede ja siseveeteedega; sadamatesse investeerimise hõlbustamist mitmesuguste ELi rahastamisallikate kaasamise kaudu, et suurendada ELi sadamate võimsust, uuendada olemasolevat infrastruktuuri, arendada mitmeliigilisi terminale ja soodustada n-ö arukate sadamate loomist, kasutades intelligentseid transpordisüsteeme, samuti arukate sadamalinnade arendamist; meetmete rakendamist meresadamate infrastruktuuri parandamiseks eelkõige Vahemere ja Musta mere piirkonnas, et nendes piirkondades saaks kaubaveo raudteelt merele suunata;

| — | kinnitust selle kohta, et põhivõrgustikku kuuluvad meresadamad ühendatakse 2030. aastaks üleeuroopalise transpordivõrgu raudtee- ja maanteetranspordi infrastruktuuriga ning võimaluse korral ka siseveetranspordi infrastruktuuriga, v.a juhul, kui selliste ühenduste loomine on füüsiliste takistuste tõttu võimatu; |
| --- | --- |

—

kinnitust selle kohta, et põhivõrgustikku kuuluvad meresadamad ühendatakse 2030. aastaks üleeuroopalise transpordivõrgu raudtee- ja maanteetranspordi infrastruktuuriga ning võimaluse korral ka siseveetranspordi infrastruktuuriga, v.a juhul, kui selliste ühenduste loomine on füüsiliste takistuste tõttu võimatu;

| — | rohkem selgust ja sidusust riigiabi eeskirjade kohaldamisel sadamate suhtes, et luua pragmaatiline, prognoositav ja stabiilne keskkond, mis võimaldaks rakendada pikaajalisi sadamatesse investeerimise strateegiaid, vähendaks halduskoormust ning viiks menetluste kestuse miinimumini; |
| --- | --- |

—

rohkem selgust ja sidusust riigiabi eeskirjade kohaldamisel sadamate suhtes, et luua pragmaatiline, prognoositav ja stabiilne keskkond, mis võimaldaks rakendada pikaajalisi sadamatesse investeerimise strateegiaid, vähendaks halduskoormust ning viiks menetluste kestuse miinimumini;

| — | et edendataks komisjoni esitatud määruse eelnõu sadamateenuste turulepääsu ja sadamate finantsilise läbipaistvuse tagamise kohta, et ajakohastada ja parandada sadamateenuste kvaliteeti ja tõhusust, tugevdada konkurentsi ning luua raamtingimused sadamatesse investeerimise soodustamiseks; |
| --- | --- |

—

et edendataks komisjoni esitatud määruse eelnõu sadamateenuste turulepääsu ja sadamate finantsilise läbipaistvuse tagamise kohta, et ajakohastada ja parandada sadamateenuste kvaliteeti ja tõhusust, tugevdada konkurentsi ning luua raamtingimused sadamatesse investeerimise soodustamiseks;

| — | Rahvusvahelises Mereorganisatsioonis (IMO) siduva sihi seadmist, et saavutada valge raamatu eesmärk vähendada 2050. aastaks merendussektoris punkrikütustega kaasnevat CO2-heidet vähemalt 40 %, mida tuleb toetada 2030. aastaks seatud ELi vahe-eesmärgi täitmisega; rahvusvahelise meretranspordi heitkoguste probleemi lahendamiseks globaalse turupõhise mehhanismi (nt heitkoguste hinna kujundamise mehhanism) väljaarendamise üle peetavate läbirääkimiste tõhustamist Rahvusvahelises Mereorganisatsioonis; juhul kui saavutatakse rahvusvaheline kokkulepe kasvuhoonegaaside heite ülemaailmse seire- aruandlus- ja kontrollisüsteemi loomise kohta või ülemaailmsete meetmete kohta meretranspordi põhjustatud kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks – et komisjon vaataks läbi määruse (EL) 2015/757 ning esitaks vajaduse korral muudatusettepanekud sellele määrusele, et tagada selle kooskõla rahvusvahelise kokkuleppega; |
| --- | --- |

—

Rahvusvahelises Mereorganisatsioonis (IMO) siduva sihi seadmist, et saavutada valge raamatu eesmärk vähendada 2050. aastaks merendussektoris punkrikütustega kaasnevat CO2-heidet vähemalt 40 %, mida tuleb toetada 2030. aastaks seatud ELi vahe-eesmärgi täitmisega; rahvusvahelise meretranspordi heitkoguste probleemi lahendamiseks globaalse turupõhise mehhanismi (nt heitkoguste hinna kujundamise mehhanism) väljaarendamise üle peetavate läbirääkimiste tõhustamist Rahvusvahelises Mereorganisatsioonis; juhul kui saavutatakse rahvusvaheline kokkulepe kasvuhoonegaaside heite ülemaailmse seire- aruandlus- ja kontrollisüsteemi loomise kohta või ülemaailmsete meetmete kohta meretranspordi põhjustatud kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks – et komisjon vaataks läbi määruse (EL) 2015/757 ning esitaks vajaduse korral muudatusettepanekud sellele määrusele, et tagada selle kooskõla rahvusvahelise kokkuleppega;

| — | et kaalutaks SOx-heite kontrolli piirkondades kohaldatavate laevakütuse väävlisisalduse piirangute ja Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni asjaomaste eeskirjade laiendamist kogu Euroopa mereruumile; |
| --- | --- |

—

et kaalutaks SOx-heite kontrolli piirkondades kohaldatavate laevakütuse väävlisisalduse piirangute ja Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni asjaomaste eeskirjade laiendamist kogu Euroopa mereruumile;

| — | heitkoguste vähendamise tehnoloogiate ja energiatõhususe meetmete edendamist rahaliste stiimulite ja suunatud toetusmeetmete kaudu, pannes erilist rõhku alternatiivkütuste kasutamisele, samuti meetmete rakendamist laevade sõidukiiruse piiramiseks, mis teadaolevalt võimaldab suurel määral vähendada kütusekulu ja kasvuhoonegaaside heidet; |
| --- | --- |

—

heitkoguste vähendamise tehnoloogiate ja energiatõhususe meetmete edendamist rahaliste stiimulite ja suunatud toetusmeetmete kaudu, pannes erilist rõhku alternatiivkütuste kasutamisele, samuti meetmete rakendamist laevade sõidukiiruse piiramiseks, mis teadaolevalt võimaldab suurel määral vähendada kütusekulu ja kasvuhoonegaaside heidet;

| — | meetmeid, mis toetavad mere- ja siseveesadamates alternatiivkütuste infrastruktuuri kasutuselevõtmist, sealhulgas veeldatud maagaasi punkerdamiseks vajalike rajatiste ehitamist ja kaldaäärse elektri kasutamist; |
| --- | --- |

—

meetmeid, mis toetavad mere- ja siseveesadamates alternatiivkütuste infrastruktuuri kasutuselevõtmist, sealhulgas veeldatud maagaasi punkerdamiseks vajalike rajatiste ehitamist ja kaldaäärse elektri kasutamist;

| — | seadusandliku ettepaneku esitamist reisilaevade ohutust käsitlevate õigusaktide ajakohastamiseks; kolmanda meresõiduohutuse paketi paremat rakendamist ja vajaduse korral läbivaatamist, et tõhustada laevaõnnetuste ärahoidmist ja õnnetuste tagajärgedega tegelemist; |
| --- | --- |

—

seadusandliku ettepaneku esitamist reisilaevade ohutust käsitlevate õigusaktide ajakohastamiseks; kolmanda meresõiduohutuse paketi paremat rakendamist ja vajaduse korral läbivaatamist, et tõhustada laevaõnnetuste ärahoidmist ja õnnetuste tagajärgedega tegelemist;

| — | seadusandliku ettepaneku esitamist, et seoses konteinerite üha sageneva kaotsiminekuga merel täpsustada vastutuse ja hüvitamise korda, võttes aluseks süsteemi, mis võimaldab kindlaks teha nende konteinerite omanikud; |
| --- | --- |

—

seadusandliku ettepaneku esitamist, et seoses konteinerite üha sageneva kaotsiminekuga merel täpsustada vastutuse ja hüvitamise korda, võttes aluseks süsteemi, mis võimaldab kindlaks teha nende konteinerite omanikud;

| 67. | nõuab siseveetranspordiga seoses järgmist:






  — | sobiva raamistiku väljatöötamist siseveetranspordi siseturu optimeerimiseks ja selliste takistuste kõrvaldamiseks, mis ei luba siseveetranspordi võimalusi täielikult ära kasutada; |
| --- | --- | --- |

67.

nõuab siseveetranspordiga seoses järgmist:

—

sobiva raamistiku väljatöötamist siseveetranspordi siseturu optimeerimiseks ja selliste takistuste kõrvaldamiseks, mis ei luba siseveetranspordi võimalusi täielikult ära kasutada;

| — | tegevuskava Naiades II täielikku rakendamist, erilise rõhuasetusega infrastruktuurile, jõeteabeteenuste kasutuselevõtule ja innovatsioonile; kava hindamist 2017. aastaks ja vajaduse korral kavandatud meetmete kohandamist, et tagada kava eesmärkide täitmine; |
| --- | --- |

—

tegevuskava Naiades II täielikku rakendamist, erilise rõhuasetusega infrastruktuurile, jõeteabeteenuste kasutuselevõtule ja innovatsioonile; kava hindamist 2017. aastaks ja vajaduse korral kavandatud meetmete kohandamist, et tagada kava eesmärkide täitmine;

| — | esmajärjekorras nende ELi rahastatavate siseveeteede projektide heakskiitmist, mis on osaks üleeuroopalise transpordivõrgu põhivõrgustikust; |
| --- | --- |

—

esmajärjekorras nende ELi rahastatavate siseveeteede projektide heakskiitmist, mis on osaks üleeuroopalise transpordivõrgu põhivõrgustikust;

| — | üleeuroopalise transpordivõrgu põhivõrgustikku kuuluvate siseveeteede nõuetekohast ajakohastamist ja hooldamist ning ummikukohtade kõrvaldamist 2025. aastaks kooskõlas ELi keskkonnaalaste õigusnormidega, et kindlustada teenuste osutamine nõutaval tasemel; |
| --- | --- |

—

üleeuroopalise transpordivõrgu põhivõrgustikku kuuluvate siseveeteede nõuetekohast ajakohastamist ja hooldamist ning ummikukohtade kõrvaldamist 2025. aastaks kooskõlas ELi keskkonnaalaste õigusnormidega, et kindlustada teenuste osutamine nõutaval tasemel;

| — | et komisjon ja liikmesriigid toetaksid programmi „Horisont 2020“ ja Euroopa ühendamise rahastu raames suuremal määral siseveetranspordi valdkonna innovatsiooni, samuti alternatiivkütuste kasutamist ning laevade tehnilist ja keskkonnatehnilist kohandamist, et vähendada kasvuhoonegaaside heidet: |
| --- | --- |

—

et komisjon ja liikmesriigid toetaksid programmi „Horisont 2020“ ja Euroopa ühendamise rahastu raames suuremal määral siseveetranspordi valdkonna innovatsiooni, samuti alternatiivkütuste kasutamist ning laevade tehnilist ja keskkonnatehnilist kohandamist, et vähendada kasvuhoonegaaside heidet:

| — | siseveetranspordi integreerimist mitmeliigilisse transporti ja logistikasse ning säästva linnaliikuvuse kavadesse ja nende Euroopa linnade poliitikameetmetesse, mida läbivad veeteed, samuti siseveesadamate osa suurendamist linnade kaubavedudes; |
| --- | --- |

—

siseveetranspordi integreerimist mitmeliigilisse transporti ja logistikasse ning säästva linnaliikuvuse kavadesse ja nende Euroopa linnade poliitikameetmetesse, mida läbivad veeteed, samuti siseveesadamate osa suurendamist linnade kaubavedudes;

| — | ühtlustatud jõeteabeteenuseid (RIS) käsitleva direktiivi 2005/44/EÜ kiiret läbivaatamist, et tagada jõeteabeteenuste täielik kasutuselevõtmine 2020. aastaks ja ühendamine teiste koostalitlevate intelligentsete transpordisüsteemidega; |
| --- | --- |

—

ühtlustatud jõeteabeteenuseid (RIS) käsitleva direktiivi 2005/44/EÜ kiiret läbivaatamist, et tagada jõeteabeteenuste täielik kasutuselevõtmine 2020. aastaks ja ühendamine teiste koostalitlevate intelligentsete transpordisüsteemidega;

| — | vajaduse korral Reini ja Doonau juhtimis- ja reguleerimissüsteemide omavahelist sidumist, et neil Euroopa peamistel veeteedel välja arendada tõhus, mitmeliigiline ja säästev transpordisüsteem; |
| --- | --- |

—

vajaduse korral Reini ja Doonau juhtimis- ja reguleerimissüsteemide omavahelist sidumist, et neil Euroopa peamistel veeteedel välja arendada tõhus, mitmeliigiline ja säästev transpordisüsteem;

| — | komisjoni osalust ELi Doonau piirkonna strateegias sisalduvate projektide tarbeks ELi vahendite määramisel ja projektide rakendamise koordineerimisel; |
| --- | --- |

—

komisjoni osalust ELi Doonau piirkonna strateegias sisalduvate projektide tarbeks ELi vahendite määramisel ja projektide rakendamise koordineerimisel;

| — | seadusandlikku ettepaneku esitamist siseveeliikluse valdkonna kutsekvalifikatsioonide tunnustamise ja ajakohastamise kohta ning selliste meetmete kaalumist, millega tuua sellesse sektorisse rohkem noori; |
| --- | --- |

—

seadusandlikku ettepaneku esitamist siseveeliikluse valdkonna kutsekvalifikatsioonide tunnustamise ja ajakohastamise kohta ning selliste meetmete kaalumist, millega tuua sellesse sektorisse rohkem noori;

o

o o

| 68. | palub komisjonil võtta käesolevas resolutsioonis tehtud ettepanekuid arvesse valge raamatu vahekokkuvõttes ja edaspidistes transpordivaldkonna algatustes; |
| --- | --- |

68.

palub komisjonil võtta käesolevas resolutsioonis tehtud ettepanekuid arvesse valge raamatu vahekokkuvõttes ja edaspidistes transpordivaldkonna algatustes;

| 69. | nõuab, et komisjon jälgiks edusamme, mida tehakse valge raamatu eesmärkide saavutamiseks, ja annaks valge raamatu rakendamisest iga viie aasta järel aru; |
| --- | --- |

69.

nõuab, et komisjon jälgiks edusamme, mida tehakse valge raamatu eesmärkide saavutamiseks, ja annaks valge raamatu rakendamisest iga viie aasta järel aru;

| 70. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

70.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 168 E, 14.6.2013, lk 72.

(2)  ELT C 351 E, 2.12.2011, lk 13.

(3)  ELT C 175 E, 10.7.2008, lk 556.

(4)  ELT C 43 E, 19.2.2004, lk 250.

(5)  ELT C 56 E, 26.2.2013, lk 54.

(6)  Nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/98/EÜ (mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid) artiklis 4.

(7)  Liiklusohutus Euroopa Liidus, Euroopa Komisjon, märts 2015.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0094.

---

| 22.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 316/173 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 316/173

---

P8_TA(2015)0311

Naiste karjäär teaduses ja ülikoolides

Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta resolutsioon naiste karjääri kohta teaduses ja ülikoolides ning klaaslae efekti kohta (2014/2251(INI))

(2017/C 316/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2 ja 3 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 8, 10, 19 ja 157, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2 ja 3 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 8, 10, 19 ja 157,

| — | võttes arvesse ÜRO 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2010. aasta teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015“ (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2010. aasta teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015“ (COM(2010)0491),

| — | võttes arvesse komisjoni 5. märtsi 2010. aasta teatist „Kindel kohustus tagada meeste ja naiste võrdõiguslikkus. Naiste harta“ (COM(2010)0078), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. märtsi 2010. aasta teatist „Kindel kohustus tagada meeste ja naiste võrdõiguslikkus. Naiste harta“ (COM(2010)0078),

| — | võttes arvesse nõukogu 7. märtsil 2011. aastal vastu võetud Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti (2011–2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. märtsil 2011. aastal vastu võetud Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti (2011–2020),

| — | võttes arvesse komisjoni 15. septembri 2014. aasta teatist „Euroopa teadusruum 2014. aasta eduaruanne“ (COM(2014)0575), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. septembri 2014. aasta teatist „Euroopa teadusruum 2014. aasta eduaruanne“ (COM(2014)0575),

| — | võttes arvesse komisjoni 17. veebruari 1999. aasta teatist „Naised ja teadus – naiste mobiliseerimine Euroopa teadusuuringute rikastamiseks“ (COM(1999)0076), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. veebruari 1999. aasta teatist „Naised ja teadus – naiste mobiliseerimine Euroopa teadusuuringute rikastamiseks“ (COM(1999)0076),

| — | võttes arvesse komisjoni 17. juuli 2012. aasta teatist „Euroopa teadusruumi partnerluse tugevdamine tipptaseme ja kasvu saavutamiseks“ (COM(2012)0392), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. juuli 2012. aasta teatist „Euroopa teadusruumi partnerluse tugevdamine tipptaseme ja kasvu saavutamiseks“ (COM(2012)0392),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. septembri 2014. aasta aruannet „Soolise võrdõiguslikkuse poliitika avalikus teadustegevuses“, mis põhines Helsingi töörühma (sooküsimusi, teadustegevust ja innovatsiooni käsitlev komisjoni nõuanderühm) liikmete uuringul, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. septembri 2014. aasta aruannet „Soolise võrdõiguslikkuse poliitika avalikus teadustegevuses“, mis põhines Helsingi töörühma (sooküsimusi, teadustegevust ja innovatsiooni käsitlev komisjoni nõuanderühm) liikmete uuringul,

| — | võttes arvesse 2012. aasta aruannet „She Figures“, milles käsitletakse statistikat ja näitajaid soo kohta teadustegevuse ja innovatsiooni valdkonnas ning mille komisjon avaldas 2013. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2012. aasta aruannet „She Figures“, milles käsitletakse statistikat ja näitajaid soo kohta teadustegevuse ja innovatsiooni valdkonnas ning mille komisjon avaldas 2013. aastal,

| — | võttes arvesse nõukogu 5. detsembri 2014. aasta järeldusi, milles käsitletakse 2014. aasta eduaruannet Euroopa teadusruumi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 5. detsembri 2014. aasta järeldusi, milles käsitletakse 2014. aasta eduaruannet Euroopa teadusruumi kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 29. mai 2015. aasta järeldusi Euroopa teadusruumi 2015.–2020. aasta tegevuskava kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 29. mai 2015. aasta järeldusi Euroopa teadusruumi 2015.–2020. aasta tegevuskava kohta,

| — | võttes arvesse oma 10. märtsi 2015. aasta resolutsiooni Euroopa Liidus 2013. aastal naiste ja meeste võrdõiguslikkuse valdkonnas saavutatud edu kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. märtsi 2015. aasta resolutsiooni Euroopa Liidus 2013. aastal naiste ja meeste võrdõiguslikkuse valdkonnas saavutatud edu kohta (2),

| — | võttes arvesse Istanbuli naistevastase vägivalla tõkestamise ja sellega võitlemise konventsiooni artiklit 40, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Istanbuli naistevastase vägivalla tõkestamise ja sellega võitlemise konventsiooni artiklit 40,

| — | võttes arvesse oma 21. novembri 2013. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. novembri 2013. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 (3),

| — | võttes arvesse oma 21. mai 2008. aasta resolutsiooni naiste ja teaduse kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. mai 2008. aasta resolutsiooni naiste ja teaduse kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 3. veebruari 2000. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta „Naised ja teadus – naiste mobiliseerimine Euroopa teadusuuringute rikastamiseks“ (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. veebruari 2000. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta „Naised ja teadus – naiste mobiliseerimine Euroopa teadusuuringute rikastamiseks“ (5),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A8-0235/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A8-0235/2015),

| A. | arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on Euroopa Liidu lepingus sätestatud Euroopa Liidu aluspõhimõte ning üks selle eesmärke ja ülesandeid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on Euroopa Liidu lepingus sätestatud Euroopa Liidu aluspõhimõte ning üks selle eesmärke ja ülesandeid;

| B. | arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on üldine eeltingimus selleks, et naistele ja tüdrukutele oleksid tagatud inimõigused, ning see on nende mõjuvõimu suurendamiseks ning jätkusuutliku ja kaasava ühiskonna saavutamiseks hädavajalik; arvestades, et inimkapitali ebapiisav kasutamine vähendab teadusuuringute ja innovatsiooniga seotud ettevõtluse võimalikke eeliseid ja üldist majandusarengut, samuti on sellel hävitavad sotsiaalsed tagajärjed; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on üldine eeltingimus selleks, et naistele ja tüdrukutele oleksid tagatud inimõigused, ning see on nende mõjuvõimu suurendamiseks ning jätkusuutliku ja kaasava ühiskonna saavutamiseks hädavajalik; arvestades, et inimkapitali ebapiisav kasutamine vähendab teadusuuringute ja innovatsiooniga seotud ettevõtluse võimalikke eeliseid ja üldist majandusarengut, samuti on sellel hävitavad sotsiaalsed tagajärjed;

| C. | arvestades, et on ülimalt tähtis tagada, et naised ja mehed oleksid võrdõiguslikud partnerid, kellel on ühesugused õigused, kohustused ja töövõimalused, ning et nende panust ühiskonda hinnataks ja austataks võrdselt; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et on ülimalt tähtis tagada, et naised ja mehed oleksid võrdõiguslikud partnerid, kellel on ühesugused õigused, kohustused ja töövõimalused, ning et nende panust ühiskonda hinnataks ja austataks võrdselt;

| D. | arvestades, et olemasolevate statistiliste andmete ja uuringute kohaselt on naised kõrgematel hierarhiatasanditel alaesindatud, isegi valdkondades, kus nad on enamuses, nt haridussektoris; arvestades, et naised on loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonna hariduses ja karjääris ülimalt alaesindatud, moodustades loodus- ja tehnikateaduste tippspetsialistidest vaid 24 %; arvestades, et naiste esindatus varieerub sõltuvalt loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonna erialast, näiteks on keemia erialal probleeme kaadri säilitamisega, samas kui inseneriteadustes ja füüsika erialal on värbamisprobleem; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et olemasolevate statistiliste andmete ja uuringute kohaselt on naised kõrgematel hierarhiatasanditel alaesindatud, isegi valdkondades, kus nad on enamuses, nt haridussektoris; arvestades, et naised on loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonna hariduses ja karjääris ülimalt alaesindatud, moodustades loodus- ja tehnikateaduste tippspetsialistidest vaid 24 %; arvestades, et naiste esindatus varieerub sõltuvalt loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonna erialast, näiteks on keemia erialal probleeme kaadri säilitamisega, samas kui inseneriteadustes ja füüsika erialal on värbamisprobleem;

| E. | arvestades, et teadus on Euroopa majanduse jaoks otsustava tähtsusega ning vajab üha suuremad meeskondi, kes suudaks muu hulgas teha murrangulisi teadusuuringuid, mis on tootlikkuse ja konkurentsivõime suurendamiseks hädavajalikud, samuti on vaja piisaval hulgal inimesi oskustega loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonnas, et rakendada ellu Euroopa majanduskasvu ja töökohtade loomise tegevuskava ning strateegia „Euroopa 2020“ eesmärgid; arvestades, et nõudlus oskustega loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonna spetsialistide järele kasvab eeldatavasti kuni 2025. aastani, samal ajal kui viimased statistilised andmed näitavad teadusuuringute sektori vananemist; arvestades, et ühelt poolt loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonna ning teiselt poolt kunsti ja humanitaarteaduste vastastikusel täiendaval mõjul on tohutu majanduslik, sotsiaalne ja kultuuriline potentsiaal, ning et naisteadlased ja –innovaatorid sobivad väga hästi neid valdkondadevahelisi sidemeid arendama; arvestades, et ELi jaoks, mis vajab majandus-ja finantskriisist lõplikult taastumiseks ning ühiskonna kui terviku muutustega toimetulekuks kõiki ressursse, on naisteadlased vara; arvestades, et loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonnas on vaja edendada ja hõlbustada naiste karjäärivõimalusi ning noorte, eriti naissoost tudengite ja teadustöötajate esindatust; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et teadus on Euroopa majanduse jaoks otsustava tähtsusega ning vajab üha suuremad meeskondi, kes suudaks muu hulgas teha murrangulisi teadusuuringuid, mis on tootlikkuse ja konkurentsivõime suurendamiseks hädavajalikud, samuti on vaja piisaval hulgal inimesi oskustega loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonnas, et rakendada ellu Euroopa majanduskasvu ja töökohtade loomise tegevuskava ning strateegia „Euroopa 2020“ eesmärgid; arvestades, et nõudlus oskustega loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonna spetsialistide järele kasvab eeldatavasti kuni 2025. aastani, samal ajal kui viimased statistilised andmed näitavad teadusuuringute sektori vananemist; arvestades, et ühelt poolt loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonna ning teiselt poolt kunsti ja humanitaarteaduste vastastikusel täiendaval mõjul on tohutu majanduslik, sotsiaalne ja kultuuriline potentsiaal, ning et naisteadlased ja –innovaatorid sobivad väga hästi neid valdkondadevahelisi sidemeid arendama; arvestades, et ELi jaoks, mis vajab majandus-ja finantskriisist lõplikult taastumiseks ning ühiskonna kui terviku muutustega toimetulekuks kõiki ressursse, on naisteadlased vara; arvestades, et loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonnas on vaja edendada ja hõlbustada naiste karjäärivõimalusi ning noorte, eriti naissoost tudengite ja teadustöötajate esindatust;

| F. | arvestades, et viimastel aastatel on toimunud naisteadlaste suhtes teatav positiivne areng ja nende osakaal on suurenenud meeste omast kiiremini, kuid naisteadlaste arv on endiselt tähelepanuväärselt väiksem kui meeste arv, kusjuures suurim erinevus tuleb esile ettevõtlusvaldkonnas; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et viimastel aastatel on toimunud naisteadlaste suhtes teatav positiivne areng ja nende osakaal on suurenenud meeste omast kiiremini, kuid naisteadlaste arv on endiselt tähelepanuväärselt väiksem kui meeste arv, kusjuures suurim erinevus tuleb esile ettevõtlusvaldkonnas;

| G. | arvestades, et naiste akadeemilisele karjäärile on jätkuvalt iseloomulik ka märkimisväärne vertikaalne segregatsioon ning üksnes väga vähesed naised hõivavad kõrgeimad akadeemilised ametikohad; arvestades, et 2012. aasta aruande „She Figures“ järgi on ülikoolide rektoritest vaid 10 % naised; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et naiste akadeemilisele karjäärile on jätkuvalt iseloomulik ka märkimisväärne vertikaalne segregatsioon ning üksnes väga vähesed naised hõivavad kõrgeimad akadeemilised ametikohad; arvestades, et 2012. aasta aruande „She Figures“ järgi on ülikoolide rektoritest vaid 10 % naised;

| H. | arvestades, et teadusuuringute õigusraamistikus on üksnes vähestel liikmesriikidel soolist võrdõiguslikkust käsitlevaid sätteid ning soolisele mõõtme lisamine riiklikele teadusuuringute kavadele on jäänud peaaegu tähelepanuta; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et teadusuuringute õigusraamistikus on üksnes vähestel liikmesriikidel soolist võrdõiguslikkust käsitlevaid sätteid ning soolisele mõõtme lisamine riiklikele teadusuuringute kavadele on jäänud peaaegu tähelepanuta;

| I. | arvestades, et naised on oma ettevõtteid asutades ikka veel silmitsi takistustega, mis tulenevad eelarvamuste ja stereotüüpide püsimisest; arvestades, et naiste seas tuleb edendada ja toetada suuremat ettevõtlust ning luua tingimused, kus naisettevõtjatel ja pereettevõtetel on võimalik jõudsalt edeneda ja kus ettevõtlus on au sees; selleks tuleb võtta meetmeid, tuginedes parimate tavade vahetamisele ja pöörates erilist tähelepanu emadele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et naised on oma ettevõtteid asutades ikka veel silmitsi takistustega, mis tulenevad eelarvamuste ja stereotüüpide püsimisest; arvestades, et naiste seas tuleb edendada ja toetada suuremat ettevõtlust ning luua tingimused, kus naisettevõtjatel ja pereettevõtetel on võimalik jõudsalt edeneda ja kus ettevõtlus on au sees; selleks tuleb võtta meetmeid, tuginedes parimate tavade vahetamisele ja pöörates erilist tähelepanu emadele;

| J. | arvestades, et selline olukord on tingitud mitmesugustest keerulistest põhjustest, sealhulgas negatiivsetest stereotüüpidest ja hinnangutest ning teadlikest ja alateadlikest eelarvamustest; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et selline olukord on tingitud mitmesugustest keerulistest põhjustest, sealhulgas negatiivsetest stereotüüpidest ja hinnangutest ning teadlikest ja alateadlikest eelarvamustest;

| K. | arvestades, et statistika näitab pidevalt, et tütarlapsed loobuvad koolis loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika õppeainetest ning valivad ülikoolis teadusega seotud erialasid väiksema tõenäosusega; arvestades, et naiste madalale osakaalule loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonnas ei ole ühest põhjendust, vaid põhjuseid on mitmeid, sealhulgas: õpetajate puudulikud teadmised karjäärist loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonnas, naissoost eeskujude nappus, palju ebakindlaid lühiajalisi lepinguid, tööintervjuude komisjonide alateadlik kallutatus, naiste vähesem kandideerimine juhtivatele ametikohtadele võrreldes meestega, tava suunata naisi pigem õpetajateks või hoolekandesse kui teadusuuringutesse ja akadeemilisse valdkonda; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et statistika näitab pidevalt, et tütarlapsed loobuvad koolis loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika õppeainetest ning valivad ülikoolis teadusega seotud erialasid väiksema tõenäosusega; arvestades, et naiste madalale osakaalule loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonnas ei ole ühest põhjendust, vaid põhjuseid on mitmeid, sealhulgas: õpetajate puudulikud teadmised karjäärist loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonnas, naissoost eeskujude nappus, palju ebakindlaid lühiajalisi lepinguid, tööintervjuude komisjonide alateadlik kallutatus, naiste vähesem kandideerimine juhtivatele ametikohtadele võrreldes meestega, tava suunata naisi pigem õpetajateks või hoolekandesse kui teadusuuringutesse ja akadeemilisse valdkonda;

| L. | arvestades, et nagu kõigil teistel tegevusaladel, on ka teadusuuringute valdkonnas töötavad naised sunnitud võtma enda kanda suurema osa laste või perega seotud kohustustest kui nende ametivennad, ning seepärast tuleb kõikides kavandatud meetmetes arvestada töö- ja pereelu eduka ühitamise võimalusega naiste jaoks, et kaasata neisse valdkondadesse mehi; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et nagu kõigil teistel tegevusaladel, on ka teadusuuringute valdkonnas töötavad naised sunnitud võtma enda kanda suurema osa laste või perega seotud kohustustest kui nende ametivennad, ning seepärast tuleb kõikides kavandatud meetmetes arvestada töö- ja pereelu eduka ühitamise võimalusega naiste jaoks, et kaasata neisse valdkondadesse mehi;

| M. | arvestades, et vaatamata kõikidele jätkuvatele jõupingutustele edendada soolist võrdõiguslikkust ja võrdseid võimalusi, on naiste juurdepääs teadlaste ametikohtadele, rahastusele, avaldamisvõimalustele ja akadeemilistele auhindadele endiselt ebavõrdne; naiste olukorda mõjutavad ka jäigad edutamise ja tunnustamise kriteeriumid ning asjaolu, et puuduvad rahalised vahendid või sobiv poliitika nende toetamiseks, kusjuures eriti troostitud on noorte naisteadlaste väljavaated; arvestades, et kõik need tegurid aitavad potentsiaalselt kaasa ajude äravoolule – see on olukord, mis nõuab mitte lihtsaid, vaid radikaalseid meetmeid; arvestades lisaks, et koostöö kollektiivsel tasandil on äärmiselt tähtis ning seda tuleks algatada ja soodustada nii isikute tasandil kui ka ühiskonnas; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et vaatamata kõikidele jätkuvatele jõupingutustele edendada soolist võrdõiguslikkust ja võrdseid võimalusi, on naiste juurdepääs teadlaste ametikohtadele, rahastusele, avaldamisvõimalustele ja akadeemilistele auhindadele endiselt ebavõrdne; naiste olukorda mõjutavad ka jäigad edutamise ja tunnustamise kriteeriumid ning asjaolu, et puuduvad rahalised vahendid või sobiv poliitika nende toetamiseks, kusjuures eriti troostitud on noorte naisteadlaste väljavaated; arvestades, et kõik need tegurid aitavad potentsiaalselt kaasa ajude äravoolule – see on olukord, mis nõuab mitte lihtsaid, vaid radikaalseid meetmeid; arvestades lisaks, et koostöö kollektiivsel tasandil on äärmiselt tähtis ning seda tuleks algatada ja soodustada nii isikute tasandil kui ka ühiskonnas;

| N. | arvestades, et teadusalal töötavate naiste de facto madal positsioon ühiskonnas, mida ei õigusta mingid objektiivsed kriteeriumid, samuti sugudevahelised suhted ja soolised stereotüübid tuleb läbi vaadata ja ümber hinnata; arvestades, et laiema valiku karjäärivõimaluste pakkumine naistele ja haridusmudelite muutmine võiks aidata soolist palgalõhet oluliselt kahandada, näiteks suurendades naissoost teadlaste ja inseneride arvu; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et teadusalal töötavate naiste de facto madal positsioon ühiskonnas, mida ei õigusta mingid objektiivsed kriteeriumid, samuti sugudevahelised suhted ja soolised stereotüübid tuleb läbi vaadata ja ümber hinnata; arvestades, et laiema valiku karjäärivõimaluste pakkumine naistele ja haridusmudelite muutmine võiks aidata soolist palgalõhet oluliselt kahandada, näiteks suurendades naissoost teadlaste ja inseneride arvu;

| O. | arvestades, et komisjon on võtnud juba ülesandeks tagada alaesindatud soo 40 % esindatus kõikide oma eksperdirühmade, töörühmade ja komiteede liikmeskonnas ning rakendab seda põhimõtet eeskätt konkreetses programmis „Horisont 2020“; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et komisjon on võtnud juba ülesandeks tagada alaesindatud soo 40 % esindatus kõikide oma eksperdirühmade, töörühmade ja komiteede liikmeskonnas ning rakendab seda põhimõtet eeskätt konkreetses programmis „Horisont 2020“;

| P. | arvestades, et nõukogu viimastes järeldustes inimressursside arendamise kohta teaduse ja tehnoloogia valdkonnas Euroopa teadusruumis tunnistati, kui oluline on edendada soolist võrdõiguslikkust teadusuuringute valdkonnas ning kaasata naisi vastutavatele ametikohtadele, ja seda juba 2005. aastal, kuid rohkem ei ole nõukogu sel teemal avaldusi teinud; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et nõukogu viimastes järeldustes inimressursside arendamise kohta teaduse ja tehnoloogia valdkonnas Euroopa teadusruumis tunnistati, kui oluline on edendada soolist võrdõiguslikkust teadusuuringute valdkonnas ning kaasata naisi vastutavatele ametikohtadele, ja seda juba 2005. aastal, kuid rohkem ei ole nõukogu sel teemal avaldusi teinud;

| Q. | arvestades, et Euroopa teadusruumi 2015.–2020. aasta tegevuskavas kutsutakse komisjoni ja liikmesriike üles rakendama riiklikke võrdõiguslikkuse õigusakte tõhusalt ellu, et tegeleda soolise tasakaalustamatuse probleemiga teadusasutustes ning otsuseid langetavates organites, ning integreerida sooline mõõde paremini teadus- ja arendustegevuse poliitikasse, programmidesse ja projektidesse; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Euroopa teadusruumi 2015.–2020. aasta tegevuskavas kutsutakse komisjoni ja liikmesriike üles rakendama riiklikke võrdõiguslikkuse õigusakte tõhusalt ellu, et tegeleda soolise tasakaalustamatuse probleemiga teadusasutustes ning otsuseid langetavates organites, ning integreerida sooline mõõde paremini teadus- ja arendustegevuse poliitikasse, programmidesse ja projektidesse;

| R. | arvestades, et Istanbuli konventsioonis on võetud kohustus tegeleda vägivalla algpõhjustega ning edendada naiste ja meeste võrdõiguslikkust, muutes suhtumisi ja kaotades stereotüübid mitte üksnes isikute tasandil, vaid ka kõrgharidusasutuste, ülikoolide ja ülikoolilinnakute tasandil, mis ei ole soolise vägivalla eest kaitstud, nii et naised saaksid elada ilma vägivallata ja hirmuta selle ees, mis sageli takistab neid akadeemilises ja ühiskondlikus elus täiel määral osalemast; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Istanbuli konventsioonis on võetud kohustus tegeleda vägivalla algpõhjustega ning edendada naiste ja meeste võrdõiguslikkust, muutes suhtumisi ja kaotades stereotüübid mitte üksnes isikute tasandil, vaid ka kõrgharidusasutuste, ülikoolide ja ülikoolilinnakute tasandil, mis ei ole soolise vägivalla eest kaitstud, nii et naised saaksid elada ilma vägivallata ja hirmuta selle ees, mis sageli takistab neid akadeemilises ja ühiskondlikus elus täiel määral osalemast;

| S. | arvestades, et Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudil võib olla väga oluline roll soolise palgalõhe arengute järelevalves teadusuuringute valdkonnas, selle põhjuste analüüsimisel ning õigusaktide mõju hindamisel; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudil võib olla väga oluline roll soolise palgalõhe arengute järelevalves teadusuuringute valdkonnas, selle põhjuste analüüsimisel ning õigusaktide mõju hindamisel;

Sooline võrdõiguslikkus akadeemilistel ametikohtadel

| 1. | märgib, et vaatamata viimaste aastate positiivsetele muutustele ei ole akadeemilistes ja teadusringkondades endiselt jõutud soolise võrdõiguslikkuseni; seejuures on olukord liikmesriigiti ning teadusvaldkondade ja teaduskraadide lõikes erinev; juhib tähelepanu naiste silmatorkavalt vähesele esindatusele kõrgeimate akadeemiliste ja otsuste tegemist hõlmavatel ametikohtadel teadusasutustes ja ülikoolides, mis osutab klaaslae olemasolule ehk eelarvamustest põhjustatud nähtamatule barjäärile, mis takistab naiste jõudmist vastutavatele ametikohtadele; |
| --- | --- |

1.

märgib, et vaatamata viimaste aastate positiivsetele muutustele ei ole akadeemilistes ja teadusringkondades endiselt jõutud soolise võrdõiguslikkuseni; seejuures on olukord liikmesriigiti ning teadusvaldkondade ja teaduskraadide lõikes erinev; juhib tähelepanu naiste silmatorkavalt vähesele esindatusele kõrgeimate akadeemiliste ja otsuste tegemist hõlmavatel ametikohtadel teadusasutustes ja ülikoolides, mis osutab klaaslae olemasolule ehk eelarvamustest põhjustatud nähtamatule barjäärile, mis takistab naiste jõudmist vastutavatele ametikohtadele;

| 2. | mõistab hukka asjaolu, et nii Euroopas kui ka teistes arenenud riikides on tõendeid soolises segregatsiooni kohta ülikoolide ja koolide hierarhiates, mis on loomult nii horisontaalne kui ka vertikaalne, ning ehkki 28 liikmesriigiga ELis on ülikoolide lõpetajatest 59 % naised, on ülikoolide professorite seas naisi kõigest 18 %; |
| --- | --- |

2.

mõistab hukka asjaolu, et nii Euroopas kui ka teistes arenenud riikides on tõendeid soolises segregatsiooni kohta ülikoolide ja koolide hierarhiates, mis on loomult nii horisontaalne kui ka vertikaalne, ning ehkki 28 liikmesriigiga ELis on ülikoolide lõpetajatest 59 % naised, on ülikoolide professorite seas naisi kõigest 18 %;

| 3. | kordab, et sooline võrdõiguslikkus on üks põhimõtteid, millele EL rajaneb, ning seda tuleb järgida ka teadusvaldkonnas ja akadeemilistes ringkondades; rõhutab, et tuleb kaotada naiste otsese või kaudse diskrimineerimise kõik vormid; |
| --- | --- |

3.

kordab, et sooline võrdõiguslikkus on üks põhimõtteid, millele EL rajaneb, ning seda tuleb järgida ka teadusvaldkonnas ja akadeemilistes ringkondades; rõhutab, et tuleb kaotada naiste otsese või kaudse diskrimineerimise kõik vormid;

| 4. | märgib, et naiste vähesus teaduses on loonud olukorra, kus teadus- ja arendustegevus on vaikimisi meestepõhine, ning et: a) ei ole naisekujulisi autode kokkupõrketesti mannekeene; b) meditsiiniuuringud viiakse tavapäraselt läbi meestel; c) kiiritusdooside arvutused põhinevad keskealise mehe vastuvõtuvõimel; ning d) enamik anatoomiaraamatute pilte on mehe kehast; |
| --- | --- |

4.

märgib, et naiste vähesus teaduses on loonud olukorra, kus teadus- ja arendustegevus on vaikimisi meestepõhine, ning et: a) ei ole naisekujulisi autode kokkupõrketesti mannekeene; b) meditsiiniuuringud viiakse tavapäraselt läbi meestel; c) kiiritusdooside arvutused põhinevad keskealise mehe vastuvõtuvõimel; ning d) enamik anatoomiaraamatute pilte on mehe kehast;

| 5. | peab kahetsusväärseks, et naistel on endiselt ebavõrdne juurdepääs teadlaste ametikohtadele, rahastusele ja avaldamisvõimalustele, samuti püsib sooline palgalõhe teadusvaldkonnas ja akadeemilistes ringkondades, hoolimata asjaolust, et ELis ja liikmesriikides on kehtestatud õigusnormid võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise kohta tööturul; |
| --- | --- |

5.

peab kahetsusväärseks, et naistel on endiselt ebavõrdne juurdepääs teadlaste ametikohtadele, rahastusele ja avaldamisvõimalustele, samuti püsib sooline palgalõhe teadusvaldkonnas ja akadeemilistes ringkondades, hoolimata asjaolust, et ELis ja liikmesriikides on kehtestatud õigusnormid võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise kohta tööturul;

Positiivsed meetmed

| 6. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid analüüsiksid kehtivaid õigusnorme eesmärgiga neid nõuetekohaselt rakendada ja vajaduse korral läbi vaadata, et tagada naiste ja meeste võrdne kohtlemine; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid mittediskrimineerimise põhimõtte järgimise (Lissaboni lepingu kohaselt Euroopa Liidu eesmärk) igat liiki töölepingutes ja rahastamises, samuti õiguse saada võrdse töö eest võrdset tasu meeste ja naiste tasustamise kõikide elementide, sealhulgas toetuste ja stipendiumite puhul, näiteks tagades töötasude läbipaistvuse; |
| --- | --- |

6.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid analüüsiksid kehtivaid õigusnorme eesmärgiga neid nõuetekohaselt rakendada ja vajaduse korral läbi vaadata, et tagada naiste ja meeste võrdne kohtlemine; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid mittediskrimineerimise põhimõtte järgimise (Lissaboni lepingu kohaselt Euroopa Liidu eesmärk) igat liiki töölepingutes ja rahastamises, samuti õiguse saada võrdse töö eest võrdset tasu meeste ja naiste tasustamise kõikide elementide, sealhulgas toetuste ja stipendiumite puhul, näiteks tagades töötasude läbipaistvuse;

| 7. | märgib, et lisaks õigusnormide jõustamisele tuleb soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks kõrvaldada kultuurilised ja institutsioonilised takistused, mis põhjustavad teadlaskarjääri ja otsuste tegemise juures otsest või kaudset naistevastast diskrimineerimist; leiab, et need diskrimineerimise vormid, negatiivsed eelarvamuse ning teadlikud ja ebateadlikud stereotüübid rajanevad sageli suhtumistel ja normidel, mida pidevalt taastoodetakse, ning institutsioonilised muudatused võivad aidata neid kõrvaldada; palub komisjonil viia läbi ja toetada teadlikkuse suurendamise kampaaniad ja programme ning algatusi nende tõkete vähendamiseks, nii akadeemilistes ringkondades kui ka ühiskonnas tervikuna; |
| --- | --- |

7.

märgib, et lisaks õigusnormide jõustamisele tuleb soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks kõrvaldada kultuurilised ja institutsioonilised takistused, mis põhjustavad teadlaskarjääri ja otsuste tegemise juures otsest või kaudset naistevastast diskrimineerimist; leiab, et need diskrimineerimise vormid, negatiivsed eelarvamuse ning teadlikud ja ebateadlikud stereotüübid rajanevad sageli suhtumistel ja normidel, mida pidevalt taastoodetakse, ning institutsioonilised muudatused võivad aidata neid kõrvaldada; palub komisjonil viia läbi ja toetada teadlikkuse suurendamise kampaaniad ja programme ning algatusi nende tõkete vähendamiseks, nii akadeemilistes ringkondades kui ka ühiskonnas tervikuna;

| 8. | kritiseerib veel kord asjaolu, et naistele makstakse siiani sama töö eest vähem kui meestele, seda ka teadusuuringute valdkonnas nende ebavõrdse esindatuse tagajärjel; |
| --- | --- |

8.

kritiseerib veel kord asjaolu, et naistele makstakse siiani sama töö eest vähem kui meestele, seda ka teadusuuringute valdkonnas nende ebavõrdse esindatuse tagajärjel;

| 9. | palub komisjonil ja liikmesriikidel toetada ja edendada vastastikuse toetamise võrgustikke ning parimate tavade jagamist Euroopas ja väljaspool; |
| --- | --- |

9.

palub komisjonil ja liikmesriikidel toetada ja edendada vastastikuse toetamise võrgustikke ning parimate tavade jagamist Euroopas ja väljaspool;

| 10. | rõhutab, et teadlikkuse suurendamise kampaaniaid tuleks suunata nii meestele kui ka naistele, kuna nad taastoodavad (teadlikult või ebateadlikult) soolisi stereotüüpe, mille tõttu võivad naised ise kultuurilisi ja institutsioonilisi takistusi oma teaduskarjäärile loomulikuks pidada; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et teadlikkuse suurendamise kampaaniaid tuleks suunata nii meestele kui ka naistele, kuna nad taastoodavad (teadlikult või ebateadlikult) soolisi stereotüüpe, mille tõttu võivad naised ise kultuurilisi ja institutsioonilisi takistusi oma teaduskarjäärile loomulikuks pidada;

| 11. | nõuab tungivalt, et komisjon tugineks olemasolevatele programmidele ja algatustele ning tõhustaks tüdrukutele ja naistele suunatud positiivseid kampaaniaid, mis ergutaksid neid alustama akadeemilist ja teadlaskarjääri kõikides teadusvaldkondades, keskendudes eriti inseneriteaduste ja tehnoloogia valdkonnale, kus vaatamata hiljutistele positiivsetele muutustele on naiste osalus jätkuvalt keskmisest väiksem; |
| --- | --- |

11.

nõuab tungivalt, et komisjon tugineks olemasolevatele programmidele ja algatustele ning tõhustaks tüdrukutele ja naistele suunatud positiivseid kampaaniaid, mis ergutaksid neid alustama akadeemilist ja teadlaskarjääri kõikides teadusvaldkondades, keskendudes eriti inseneriteaduste ja tehnoloogia valdkonnale, kus vaatamata hiljutistele positiivsetele muutustele on naiste osalus jätkuvalt keskmisest väiksem;

| 12. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama haridusprogramme, mis julgustavad sünergiaid ja positiivseid sidemeid loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonna ning kunsti ja humanitaarvaldkonna vahel ning edendavad soolist mõõdet, lihtsustades naiste rolli nende sidemete loomisel; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama haridusprogramme, mis julgustavad sünergiaid ja positiivseid sidemeid loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonna ning kunsti ja humanitaarvaldkonna vahel ning edendavad soolist mõõdet, lihtsustades naiste rolli nende sidemete loomisel;

| 13. | palub komisjonil ja liikmesriikidel edendada naiste positiivseid eeskujusid kõikidel hariduse tasanditel, kaasa arvatud kohustuslikus hariduses ning kesk- ja kõrghariduses, samuti magistriõppes, mitteametlikus hariduses ja noorsootöös; tunnistab, et naiste positiivsete eeskujude edendamise raames tuleb rõhutada naiste ajaloolisi ja tänapäevaseid saavutusi teaduses ja tehnoloogias, ettevõtluses ning otsustustasandi ametikohtadel; märgib, et nende meetmete hulka võib kuuluda eriline tähelepanu rahvusvahelisele naistepäevale, teadusnädalad ning liikmesriikide ja maailma parimate tavade kasutamine; |
| --- | --- |

13.

palub komisjonil ja liikmesriikidel edendada naiste positiivseid eeskujusid kõikidel hariduse tasanditel, kaasa arvatud kohustuslikus hariduses ning kesk- ja kõrghariduses, samuti magistriõppes, mitteametlikus hariduses ja noorsootöös; tunnistab, et naiste positiivsete eeskujude edendamise raames tuleb rõhutada naiste ajaloolisi ja tänapäevaseid saavutusi teaduses ja tehnoloogias, ettevõtluses ning otsustustasandi ametikohtadel; märgib, et nende meetmete hulka võib kuuluda eriline tähelepanu rahvusvahelisele naistepäevale, teadusnädalad ning liikmesriikide ja maailma parimate tavade kasutamine;

| 14. | kutsub komisjoni, liikmesriike ja asjaomaseid sidusrühmi üles tugevdama algatusi ja programme, millega julgustatakse naisi jätkama oma teadlas- ja akadeemilist karjääri (nt juhendamine ja võrgustiku loomise programmid) ning toetatakse teadusprogrammides ja toetustaotlustes osalevaid noori naisteadlasi ning naisteadlaste individuaalset karjääri ja nende karjääri edenemist kõrgeimate astmeteni; lisaks tuleks naisi julgustada kandideerima otsuste tegemist hõlmavatele ametikohtadele, samal ajal tuleb võtta meetmeid, et kaotada kõik takistused, mis teevad kandideerimise raskeks või võimatuks; |
| --- | --- |

14.

kutsub komisjoni, liikmesriike ja asjaomaseid sidusrühmi üles tugevdama algatusi ja programme, millega julgustatakse naisi jätkama oma teadlas- ja akadeemilist karjääri (nt juhendamine ja võrgustiku loomise programmid) ning toetatakse teadusprogrammides ja toetustaotlustes osalevaid noori naisteadlasi ning naisteadlaste individuaalset karjääri ja nende karjääri edenemist kõrgeimate astmeteni; lisaks tuleks naisi julgustada kandideerima otsuste tegemist hõlmavatele ametikohtadele, samal ajal tuleb võtta meetmeid, et kaotada kõik takistused, mis teevad kandideerimise raskeks või võimatuks;

| 15. | nõuab tungivalt, et kui komisjon ja liikmesriigid koostavad soolise võrdõiguslikkuse strateegiat kõrghariduse valdkonnas, võtaksid nad selles spetsiaalselt arvesse naisi, keda diskrimineeritakse mitmekordselt, nagu LGBTI-rühma kuuluvad naised, puuetega naised, vähemusse kuuluvad või sisserändaja taustaga naised, pagulased ja naissoost hooldajad; |
| --- | --- |

15.

nõuab tungivalt, et kui komisjon ja liikmesriigid koostavad soolise võrdõiguslikkuse strateegiat kõrghariduse valdkonnas, võtaksid nad selles spetsiaalselt arvesse naisi, keda diskrimineeritakse mitmekordselt, nagu LGBTI-rühma kuuluvad naised, puuetega naised, vähemusse kuuluvad või sisserändaja taustaga naised, pagulased ja naissoost hooldajad;

| 16. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid töötaksid loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonnas välja tõhusad ja ligitõmbavad õppekavad ja õpimeetodid, et tüdrukud ei loobuks nende õppimisest, ning tunnustaksid õpetajaid ja investeeriksid neisse kui kultuuriliste muutuste loojatesse, kellel on võimalik kaasata tüdrukuid jätkuval reaalainete õppimisse; |
| --- | --- |

16.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid töötaksid loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonnas välja tõhusad ja ligitõmbavad õppekavad ja õpimeetodid, et tüdrukud ei loobuks nende õppimisest, ning tunnustaksid õpetajaid ja investeeriksid neisse kui kultuuriliste muutuste loojatesse, kellel on võimalik kaasata tüdrukuid jätkuval reaalainete õppimisse;

| 17. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid tunnistaksid, kui oluline on kvaliteetne karjäärinõustamine ning koolitustes osalemine, et julgustada tütarlapsi valima ülikooliõpinguid loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonnas; |
| --- | --- |

17.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid tunnistaksid, kui oluline on kvaliteetne karjäärinõustamine ning koolitustes osalemine, et julgustada tütarlapsi valima ülikooliõpinguid loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonnas;

Töö- ja pereelu ühitamine

| 18. | rõhutab, et vajadus ühitada edukalt töö- ja eraeluga seotud kohustused on sageli suur takistus, mis ei lase naistel teadlas- ja akadeemilist karjääri edendada, ning on üks peamisi põhjusi, mille tõttu nad selle karjääri pooleli jätavad; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et vajadus ühitada edukalt töö- ja eraeluga seotud kohustused on sageli suur takistus, mis ei lase naistel teadlas- ja akadeemilist karjääri edendada, ning on üks peamisi põhjusi, mille tõttu nad selle karjääri pooleli jätavad;

| 19. | nõuab paindlikumaid töötingimusi nii mees- kui ka naissoost teadlastele, et nad saaksid ühildada tööd ja pereelu, ning soolise palgalõhe kaotamist soolise võrdõiguslikkuse huvides; |
| --- | --- |

19.

nõuab paindlikumaid töötingimusi nii mees- kui ka naissoost teadlastele, et nad saaksid ühildada tööd ja pereelu, ning soolise palgalõhe kaotamist soolise võrdõiguslikkuse huvides;

| 20. | kutsub komisjoni, liikmesriike, teadustegevust rahastavaid organisatsioone ja muid sidusrühmi üles kavandama programme, millega aktiivselt ergutada naisi jätkama pärast rasedus- ja sünnituspuhkust või vanemapuhkust oma karjääri, ning pakkuma rahastust tööle tagasipöördumise programmide jaoks, mis tuleks kujundada vastavalt iga institutsiooni vajadustele ja peaks sisaldama koolitust teaduse arenguga kursis püsimiseks, lisaks tuleks võimaldada naistele pärast sünnitust või lapse adopteerimist teadustöö tulemuste vallas suuremat paindlikkust ja pakkuda piisavaid lapsehoiuteenuseid ning julgustada mehi pereelus osalema; neid meetmeid tuleks kohaldada ka individuaalsete stipendiumide alusel töötavate teadlaste ja välisrahastusega teadusprojektide raames töötajate suhtes; |
| --- | --- |

20.

kutsub komisjoni, liikmesriike, teadustegevust rahastavaid organisatsioone ja muid sidusrühmi üles kavandama programme, millega aktiivselt ergutada naisi jätkama pärast rasedus- ja sünnituspuhkust või vanemapuhkust oma karjääri, ning pakkuma rahastust tööle tagasipöördumise programmide jaoks, mis tuleks kujundada vastavalt iga institutsiooni vajadustele ja peaks sisaldama koolitust teaduse arenguga kursis püsimiseks, lisaks tuleks võimaldada naistele pärast sünnitust või lapse adopteerimist teadustöö tulemuste vallas suuremat paindlikkust ja pakkuda piisavaid lapsehoiuteenuseid ning julgustada mehi pereelus osalema; neid meetmeid tuleks kohaldada ka individuaalsete stipendiumide alusel töötavate teadlaste ja välisrahastusega teadusprojektide raames töötajate suhtes;

| 21. | julgustab liikmesriike ja piirkondi edendama peresõbralike ülikoolide ja uurimisinstituutide arendamist; |
| --- | --- |

21.

julgustab liikmesriike ja piirkondi edendama peresõbralike ülikoolide ja uurimisinstituutide arendamist;

| 22. | nõuab tungivalt, et komisjon tunnistaks piisava isapuhkuse ja isapalga vajadust, mis võimaldaks meestel võtta lapse eest hoolitsemiseks aeg maha ja aitaks muuta normi, mille kohaselt on naine see lapsevanem, kes peab karjääris pausi tegema – viimane asjaolu on üks suurimaid takistusi naiste karjäärile teaduses ja akadeemilises valdkonnas; |
| --- | --- |

22.

nõuab tungivalt, et komisjon tunnistaks piisava isapuhkuse ja isapalga vajadust, mis võimaldaks meestel võtta lapse eest hoolitsemiseks aeg maha ja aitaks muuta normi, mille kohaselt on naine see lapsevanem, kes peab karjääris pausi tegema – viimane asjaolu on üks suurimaid takistusi naiste karjäärile teaduses ja akadeemilises valdkonnas;

Institutsioonilised muudatused ja projektid

| 23. | võtab teadmiseks tõsiasja, et lisaks naiste individuaalse karjääri soodustamisele on soolist võrdõiguslikkust takistavate asjaolude ületamiseks vaja institutsioonilisi muudatusi, eeskätt seoses vertikaalse segregatsiooni ja naiste osalemisega otsuseid tegevates komiteedes; |
| --- | --- |

23.

võtab teadmiseks tõsiasja, et lisaks naiste individuaalse karjääri soodustamisele on soolist võrdõiguslikkust takistavate asjaolude ületamiseks vaja institutsioonilisi muudatusi, eeskätt seoses vertikaalse segregatsiooni ja naiste osalemisega otsuseid tegevates komiteedes;

| 24. | rõhutab, et nende muutuste toetamiseks ja julgustamiseks on vaja kaasata institutsioone, et kehtestada uusi norme, leida vastused tekkivatele küsimustele ja jälgida edusamme, võimaldamaks naisteadlastel olemasolevat teavet ära kasutada ja anda samal ajal aktiivne panus Euroopa teadusruumi; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et nende muutuste toetamiseks ja julgustamiseks on vaja kaasata institutsioone, et kehtestada uusi norme, leida vastused tekkivatele küsimustele ja jälgida edusamme, võimaldamaks naisteadlastel olemasolevat teavet ära kasutada ja anda samal ajal aktiivne panus Euroopa teadusruumi;

| 25. | nõuab tungivalt, et komisjon esitaks liikmesriikidele soovituse, mis sisaldaks ühiseid juhiseid institutsioonilise muutuse tegemiseks, et edendada soolist võrdõiguslikkust ülikoolides ja teadusasutustes; |
| --- | --- |

25.

nõuab tungivalt, et komisjon esitaks liikmesriikidele soovituse, mis sisaldaks ühiseid juhiseid institutsioonilise muutuse tegemiseks, et edendada soolist võrdõiguslikkust ülikoolides ja teadusasutustes;

| 26. | usub, et oleks vaja süstematiseerida olemasolevat teavet soolise jagunemise ja naisteadlaste positsiooni kohta liikmesriikides, et edendada soolist võrdõiguslikkust kõikides era- ja riiklikes teadusasutustes; peab vajalikuks konsensust edasiste meetmete osas, et edendada naisteadlastega seotud projekte; |
| --- | --- |

26.

usub, et oleks vaja süstematiseerida olemasolevat teavet soolise jagunemise ja naisteadlaste positsiooni kohta liikmesriikides, et edendada soolist võrdõiguslikkust kõikides era- ja riiklikes teadusasutustes; peab vajalikuks konsensust edasiste meetmete osas, et edendada naisteadlastega seotud projekte;

| 27. | palub komisjonil tungivalt tõhustada oma koordineerivat rolli Euroopa teadusruumi soolise aspekti arvestamise algatustes ning parandada teadlikkust ja pakkuda sidusrühmadele suunatud asjakohast koolitust soolise aspekti arvestamise olulisuse kohta teadus- ja akadeemilistes ringkondades; rõhutab, et on vaja meetmeid, millega edendada tõelist soolise võrdõiguslikkust karjääride osas akadeemilise ja teadusvaldkonnas; |
| --- | --- |

27.

palub komisjonil tungivalt tõhustada oma koordineerivat rolli Euroopa teadusruumi soolise aspekti arvestamise algatustes ning parandada teadlikkust ja pakkuda sidusrühmadele suunatud asjakohast koolitust soolise aspekti arvestamise olulisuse kohta teadus- ja akadeemilistes ringkondades; rõhutab, et on vaja meetmeid, millega edendada tõelist soolise võrdõiguslikkust karjääride osas akadeemilise ja teadusvaldkonnas;

| 28. | peab kiiduväärseks tõsiasja, et komisjon rahastab seitsmenda raamprogrammi ja programmi „Horisont 2020“ projektide raames soolise võrdõiguslikkuse kavade koostamist, ning tunnustab ka komisjoni ja Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi ühisprojekti eesmärgiga luua soolise võrdõiguslikkuse edendamise kavade jaoks veebipõhine tööriist, mille abil teha kindlaks parimad tavad ja jagada neid asjakohaste sidusrühmadega; toonitab, et soovitatud parimate tavade puhul tuleks võtta arvesse ülikoolide ja teadusorganisatsioonide sõltumatust ning nende organisatsiooniliste struktuuride mitmekesisust liikmesriikides; |
| --- | --- |

28.

peab kiiduväärseks tõsiasja, et komisjon rahastab seitsmenda raamprogrammi ja programmi „Horisont 2020“ projektide raames soolise võrdõiguslikkuse kavade koostamist, ning tunnustab ka komisjoni ja Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi ühisprojekti eesmärgiga luua soolise võrdõiguslikkuse edendamise kavade jaoks veebipõhine tööriist, mille abil teha kindlaks parimad tavad ja jagada neid asjakohaste sidusrühmadega; toonitab, et soovitatud parimate tavade puhul tuleks võtta arvesse ülikoolide ja teadusorganisatsioonide sõltumatust ning nende organisatsiooniliste struktuuride mitmekesisust liikmesriikides;

| 29. | kutsub liikmesriike üles looma teadusasutuste ja ülikoolidega partnerlussuhteid, et kindlustada kultuurilisi ja institutsioonilisi muutusi soo aspektis; |
| --- | --- |

29.

kutsub liikmesriike üles looma teadusasutuste ja ülikoolidega partnerlussuhteid, et kindlustada kultuurilisi ja institutsioonilisi muutusi soo aspektis;

| 30. | kutsub liikmesriike üles tegelema akadeemiliste institutsioonidega, et pakkuda tuge ja rohkem võimalusi karjääri edendamiseks olulistes pöördepunktides, nt doktoriõppe ja selle järgse tegevuse ning õppejõu ametikohtade vahel; |
| --- | --- |

30.

kutsub liikmesriike üles tegelema akadeemiliste institutsioonidega, et pakkuda tuge ja rohkem võimalusi karjääri edendamiseks olulistes pöördepunktides, nt doktoriõppe ja selle järgse tegevuse ning õppejõu ametikohtade vahel;

| 31. | rõhutab, kui oluline on soolise mõõtme täielik integreerimine teadusuuringutesse ja sooline tasakaal programmis „Horisont 2020“ osalemisel; leiab, et selleks on vaja uusi jõupingutusi, et integreerida sooline mõõde järgmise tööprogrammi koostamisse ja rakendamisse; peab kiiduväärseks programmi „Horisont 2020“ sooküsimuste nõuanderühma loomist; on kindlalt veendunud, et programmi „Horisont 2020“ eesmärke saab saavutada ainult naisteadlaste täiemahulisel osalusel; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, kui oluline on soolise mõõtme täielik integreerimine teadusuuringutesse ja sooline tasakaal programmis „Horisont 2020“ osalemisel; leiab, et selleks on vaja uusi jõupingutusi, et integreerida sooline mõõde järgmise tööprogrammi koostamisse ja rakendamisse; peab kiiduväärseks programmi „Horisont 2020“ sooküsimuste nõuanderühma loomist; on kindlalt veendunud, et programmi „Horisont 2020“ eesmärke saab saavutada ainult naisteadlaste täiemahulisel osalusel;

| 32. | kutsub liikmesriike üles tegelema akadeemiliste institutsioonidega, et julgustada naisi proaktiivselt ametikohtadele kandideerima ning tagada võimaluse korral naiste esindatus tööintervjuude komisjonides; |
| --- | --- |

32.

kutsub liikmesriike üles tegelema akadeemiliste institutsioonidega, et julgustada naisi proaktiivselt ametikohtadele kandideerima ning tagada võimaluse korral naiste esindatus tööintervjuude komisjonides;

| 33. | on kindlalt seisukohal, et sooline mõõde on teadusuuringutes lisaväärtuse allikas ning sellesse investeerimine on kasulik; toonitab, et sooline analüüs võib teaduses ja tehnoloogias tugevdada innovatsiooni ja distsipliinidevahelist koostööd; |
| --- | --- |

33.

on kindlalt seisukohal, et sooline mõõde on teadusuuringutes lisaväärtuse allikas ning sellesse investeerimine on kasulik; toonitab, et sooline analüüs võib teaduses ja tehnoloogias tugevdada innovatsiooni ja distsipliinidevahelist koostööd;

Järgmised sammud

| 34. | kutsub liikmesriike üles pakkuma teadusasutustele ja ülikoolidele stiimuleid, millega kehtestada soolise võrdõiguslikkuse kavad, juurutada riiklikes teadusprogrammides sooline mõõde, kaotada õiguslikud ja muud takistused naisteadlaste töölevõtmisel, töökoha säilitamisel ja karjääri edendamisel ning rakendada struktuuriliste muutuste tegemiseks laiaulatuslikke strateegiaid, et kaotada teadusasutustes ja -programmides praegused puudujäägid; |
| --- | --- |

34.

kutsub liikmesriike üles pakkuma teadusasutustele ja ülikoolidele stiimuleid, millega kehtestada soolise võrdõiguslikkuse kavad, juurutada riiklikes teadusprogrammides sooline mõõde, kaotada õiguslikud ja muud takistused naisteadlaste töölevõtmisel, töökoha säilitamisel ja karjääri edendamisel ning rakendada struktuuriliste muutuste tegemiseks laiaulatuslikke strateegiaid, et kaotada teadusasutustes ja -programmides praegused puudujäägid;

| 35. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegelema soolise tasakaalustamatuse probleemiga otsuste langetamises ning teadlaste palkamise ja edutamisega tegelevates organites, samuti kaaluma soolise võrdõiguslikkuse kavade koostamist, mis oleksid teadustegevuses ja akadeemilisel tasandil avalikule rahastusele juurdepääsemise eeltingimus, eelkõige tuleks julgustada teadusasutusi koostama aruandeid oma jõupingutuste kohta naisteadlaste integreerimisel ning tagada valiku ja edutamise avatus ja läbipaistvus; |
| --- | --- |

35.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegelema soolise tasakaalustamatuse probleemiga otsuste langetamises ning teadlaste palkamise ja edutamisega tegelevates organites, samuti kaaluma soolise võrdõiguslikkuse kavade koostamist, mis oleksid teadustegevuses ja akadeemilisel tasandil avalikule rahastusele juurdepääsemise eeltingimus, eelkõige tuleks julgustada teadusasutusi koostama aruandeid oma jõupingutuste kohta naisteadlaste integreerimisel ning tagada valiku ja edutamise avatus ja läbipaistvus;

| 36. | tunnistab, et soolise võrdõiguslikkuse strateegiad kõrghariduse valdkonnas peavad tegelema ka soolise vägivalla nähtusega; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles koostama strateegiad, mis on suunatud soolise vägivalla vastu ülikoolides ja ülikoolilinnakutes ning mis hõlmaks teadlikkuse tõstmist ja vägivalla ohvriks sattunud naiste juurdepääsu lihtsustamist õiguskaitsele, samuti tuleks võitusse vägivalla vastu kaasata meessoost tudengid, õppejõud ja personal; |
| --- | --- |

36.

tunnistab, et soolise võrdõiguslikkuse strateegiad kõrghariduse valdkonnas peavad tegelema ka soolise vägivalla nähtusega; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles koostama strateegiad, mis on suunatud soolise vägivalla vastu ülikoolides ja ülikoolilinnakutes ning mis hõlmaks teadlikkuse tõstmist ja vägivalla ohvriks sattunud naiste juurdepääsu lihtsustamist õiguskaitsele, samuti tuleks võitusse vägivalla vastu kaasata meessoost tudengid, õppejõud ja personal;

| 37. | palub liikmesriikidel julgustada tööandjaid võtma meetmeid, et võidelda igasuguse töökohal tagakiusamise vastu, mis naisi mõjutab ning mis võib viia heitumise ja töölt lahkumiseni; |
| --- | --- |

37.

palub liikmesriikidel julgustada tööandjaid võtma meetmeid, et võidelda igasuguse töökohal tagakiusamise vastu, mis naisi mõjutab ning mis võib viia heitumise ja töölt lahkumiseni;

| 38. | julgustab liikmesriike hõlbustama suhtlust riiklike kõrgharidusministrite ja võrdõiguslikkuse ministrite (või samaväärsete ametnike) vahel, et töötada välja riiklik poliitika, mis julgustaks ja toetaks naisi teadus- ja akadeemilistes ringkondades; |
| --- | --- |

38.

julgustab liikmesriike hõlbustama suhtlust riiklike kõrgharidusministrite ja võrdõiguslikkuse ministrite (või samaväärsete ametnike) vahel, et töötada välja riiklik poliitika, mis julgustaks ja toetaks naisi teadus- ja akadeemilistes ringkondades;

| 39. | kutsub liikmesriike üles kaasama sooliste stereotüüpide kaotamisse ja vastastikuse austuse edendamisse meediat ja erasektorit; rõhutab, kui oluline roll on meedial sooliste stereotüüpide kinnistamisel või hajutamisel ning kui suured on meedia võimalused ennetavalt propageerida naiste ja tütarlaste positiivseid eeskujusid, mida tuleks julgustada; |
| --- | --- |

39.

kutsub liikmesriike üles kaasama sooliste stereotüüpide kaotamisse ja vastastikuse austuse edendamisse meediat ja erasektorit; rõhutab, kui oluline roll on meedial sooliste stereotüüpide kinnistamisel või hajutamisel ning kui suured on meedia võimalused ennetavalt propageerida naiste ja tütarlaste positiivseid eeskujusid, mida tuleks julgustada;

| 40. | palub komisjonil ja Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudil arendada olemasolevat metoodikat edasi, et pidada kogu õppe- ja teadustegevuses lisaks inimressursside üle peetavale statistikale arvet soo alusel eristatud statistiliste andmete kohta, ning töötada välja asjakohased näitajad institutsiooniliste muudatuste protsesside hindamiseks riiklikul tasandil ja Euroopa teadusruumis; |
| --- | --- |

40.

palub komisjonil ja Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudil arendada olemasolevat metoodikat edasi, et pidada kogu õppe- ja teadustegevuses lisaks inimressursside üle peetavale statistikale arvet soo alusel eristatud statistiliste andmete kohta, ning töötada välja asjakohased näitajad institutsiooniliste muudatuste protsesside hindamiseks riiklikul tasandil ja Euroopa teadusruumis;

| 41. | palub liikmesriikidel, akadeemilistel ringkondadel ja kõigil asjaomastel sidusrühmadel võtta hariduses, eriti kõrghariduses kasutusele spetsiaalsed kavad, et juhtida tähelepanu soolise võrdõiguslikkuse tähtsusele; |
| --- | --- |

41.

palub liikmesriikidel, akadeemilistel ringkondadel ja kõigil asjaomastel sidusrühmadel võtta hariduses, eriti kõrghariduses kasutusele spetsiaalsed kavad, et juhtida tähelepanu soolise võrdõiguslikkuse tähtsusele;

| 42. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles rakendama järjepidevalt sooteadlikku eelarvestamist kõikides programmides ja meetmetes, millega rahastatakse teadusvaldkonda, akadeemilisi ringkondi ja teadustegevust, ning töötama välja suunised ja meetodid, et jälgida ja hinnata soolise mõõtme kaasamist nendes valdkondades; |
| --- | --- |

42.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles rakendama järjepidevalt sooteadlikku eelarvestamist kõikides programmides ja meetmetes, millega rahastatakse teadusvaldkonda, akadeemilisi ringkondi ja teadustegevust, ning töötama välja suunised ja meetodid, et jälgida ja hinnata soolise mõõtme kaasamist nendes valdkondades;

| 43. | kutsub liikmesriike üles töötama välja statistikameetmed, et jälgida, kuhu naised akadeemilistelt töökohtadelt lahkudes suunduvad, ning parandada selle alusel akadeemiliste asutuste ja valitsuste poliitikat antud valdkondades; |
| --- | --- |

43.

kutsub liikmesriike üles töötama välja statistikameetmed, et jälgida, kuhu naised akadeemilistelt töökohtadelt lahkudes suunduvad, ning parandada selle alusel akadeemiliste asutuste ja valitsuste poliitikat antud valdkondades;

| 44. | julgustab liikmesriike kaaluma nende akadeemiliste asutuste tunnustamist, kes on võtnud meetmeid soolise ebavõrdsuse vähendamiseks; |
| --- | --- |

44.

julgustab liikmesriike kaaluma nende akadeemiliste asutuste tunnustamist, kes on võtnud meetmeid soolise ebavõrdsuse vähendamiseks;

| 45. | palub komisjonil integreerida sooline mõõde teadus- ja tehnoloogiauuringute sisusse, et kaotada diskrimineerimise varjatud vormid, kasutades selleks stiimuleid soolise aspekti arvessevõtmiseks teadusuuringutes; |
| --- | --- |

45.

palub komisjonil integreerida sooline mõõde teadus- ja tehnoloogiauuringute sisusse, et kaotada diskrimineerimise varjatud vormid, kasutades selleks stiimuleid soolise aspekti arvessevõtmiseks teadusuuringutes;

Osalemine

| 46. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tugevdama veelgi enam naisteadlaste võrgustikke riiklikul, piirkondlikul ja ELi tasandil; |
| --- | --- |

46.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tugevdama veelgi enam naisteadlaste võrgustikke riiklikul, piirkondlikul ja ELi tasandil;

| 47. | julgustab liikmesriike kaaluma mentorlusskeemide rakendamist, milles pöörataks erilist tähelepanu naiste julgustamisele kandideerima rahalistele toetustele, taotlema edutamist või muid võimalusi, ning nende toetamisele selle käigus; |
| --- | --- |

47.

julgustab liikmesriike kaaluma mentorlusskeemide rakendamist, milles pöörataks erilist tähelepanu naiste julgustamisele kandideerima rahalistele toetustele, taotlema edutamist või muid võimalusi, ning nende toetamisele selle käigus;

| 48. | kordab, kui oluline on tagada naiste suurem osalemine otsuste tegemises ning kindlustada sooline tasakaal hindamisrühmades, valimiskomisjonides ja kõikides muudes asjaomastes komiteedes, samuti määratud spetsialistide rühmades ja komisjonides, mis teevad otsuseid töölevõtmise, rahastamise, teadusprogrammide ja avaldamise kohta; leiab, et teadusasutusi ja ülikoole tuleks ergutada kehtestama naiste osaluse sihtmäärad nimetatud organites; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles lähtuma selles küsimuses komisjoni ettepanekust võtta vastu direktiiv, milles käsitletakse soolise tasakaalu parandamist börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas ja sellega seotu meetmeid (6), et esildada samasuguseid seadusandlikke meetmeid seoses naiste töötamisega juhtivatel ametikohtadel teadus- ja akadeemilistes ringkondades; |
| --- | --- |

48.

kordab, kui oluline on tagada naiste suurem osalemine otsuste tegemises ning kindlustada sooline tasakaal hindamisrühmades, valimiskomisjonides ja kõikides muudes asjaomastes komiteedes, samuti määratud spetsialistide rühmades ja komisjonides, mis teevad otsuseid töölevõtmise, rahastamise, teadusprogrammide ja avaldamise kohta; leiab, et teadusasutusi ja ülikoole tuleks ergutada kehtestama naiste osaluse sihtmäärad nimetatud organites; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles lähtuma selles küsimuses komisjoni ettepanekust võtta vastu direktiiv, milles käsitletakse soolise tasakaalu parandamist börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas ja sellega seotu meetmeid (6), et esildada samasuguseid seadusandlikke meetmeid seoses naiste töötamisega juhtivatel ametikohtadel teadus- ja akadeemilistes ringkondades;

| 49. | palub, et nõukogu võtaks Luksemburgi eesistumise ajal vastu järeldused soolise võrdõiguslikkuse kohta teadusuuringutes, et tagada naiste suurem esindatus ja osalus otsuste langetamises teadusuuringute sektoris; |
| --- | --- |

49.

palub, et nõukogu võtaks Luksemburgi eesistumise ajal vastu järeldused soolise võrdõiguslikkuse kohta teadusuuringutes, et tagada naiste suurem esindatus ja osalus otsuste langetamises teadusuuringute sektoris;

| 50. | palub, et Euroopa Parlament võtaks kasutusele auhinna „Naised ja teadus Euroopas“, mis antaks tööandjatele (ettevõtjad, institutsioonid või asutused), kes on esirinnas naiste edutamises akadeemilistes ja teadusringkondades, kes toetavad naisjuhte ja tagavad võrdse töötasu; |
| --- | --- |

50.

palub, et Euroopa Parlament võtaks kasutusele auhinna „Naised ja teadus Euroopas“, mis antaks tööandjatele (ettevõtjad, institutsioonid või asutused), kes on esirinnas naiste edutamises akadeemilistes ja teadusringkondades, kes toetavad naisjuhte ja tagavad võrdse töötasu;

| 51. | kutsub komisjoni üles edendama teavituskampaaniatega skeeme ja kavasid, mille eesmärk on suurendada naiste osalemist teadusuuringutes; |
| --- | --- |

51.

kutsub komisjoni üles edendama teavituskampaaniatega skeeme ja kavasid, mille eesmärk on suurendada naiste osalemist teadusuuringutes;

o

o o

| 52. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

52.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  ELT L 204, 26.7.2006, lk 23.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0050.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0499.

(4)  ELT C 279 E, 19.11.2009, lk 40.

(5)  EÜT C 309, 27.10.2000, lk 57.

(6)  COM(2012)0614.

---

| 22.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 316/182 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 316/182

---

P8_TA(2015)0312

Hariduse abil tütarlaste mõjuvõimu suurendamine ELis

Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta resolutsioon hariduse abil tütarlaste mõjuvõimu suurendamise kohta ELis (2014/2250(INI))

(2017/C 316/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ja artikli 3 lõike 3 teist lõiku ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 8, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ja artikli 3 lõike 3 teist lõiku ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 8,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO 18. detsembri 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 18. detsembri 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 23, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 23,

| — | võttes arvesse 15. septembril 1995. aastal neljandal naiste maailmakonverentsil vastu võetud Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning nendest tulenevaid dokumente, mis võeti vastu ÜRO erakorralistel istungjärkudel „Peking + 5“ (2005), „Peking + 15“ (2010) ja „Peking + 20“ (2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. septembril 1995. aastal neljandal naiste maailmakonverentsil vastu võetud Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning nendest tulenevaid dokumente, mis võeti vastu ÜRO erakorralistel istungjärkudel „Peking + 5“ (2005), „Peking + 15“ (2010) ja „Peking + 20“ (2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogul 2011. aasta märtsis vastu võetud Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti (2011–2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogul 2011. aasta märtsis vastu võetud Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti (2011–2020),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu 2011. aasta mai naistevastase vägivalla ja perevägivalla tõkestamise ja sellega võitlemise konventsiooni (Istanbuli konventsioon), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu 2011. aasta mai naistevastase vägivalla ja perevägivalla tõkestamise ja sellega võitlemise konventsiooni (Istanbuli konventsioon),

| — | võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2010. aasta teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015“ (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2010. aasta teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015“ (COM(2010)0491),

| — | võttes arvesse oma 12. märtsi 2013. aasta resolutsiooni sooliste stereotüüpide kaotamise kohta ELis (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. märtsi 2013. aasta resolutsiooni sooliste stereotüüpide kaotamise kohta ELis (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes ning nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes ning nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiivi 2002/73/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiivi 2002/73/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega,

| — | võttes arvesse oma 10. märtsi 2015. aasta resolutsiooni Euroopa Liidus 2013. aastal naiste ja meeste võrdõiguslikkuse valdkonnas saavutatud edu kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. märtsi 2015. aasta resolutsiooni Euroopa Liidus 2013. aastal naiste ja meeste võrdõiguslikkuse valdkonnas saavutatud edu kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni hariduse ja kultuuri peadirektoraadi tellitud 2009. aasta sõltumatut aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni hariduse ja kultuuri peadirektoraadi tellitud 2009. aasta sõltumatut aruannet,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 10. oktoobri 2007. aasta soovitust CM/Rec(2007)13 liikmesriikidele soolise mõõtme integreerimise kohta haridusse, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 10. oktoobri 2007. aasta soovitust CM/Rec(2007)13 liikmesriikidele soolise mõõtme integreerimise kohta haridusse,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu koostatud soolistest stereotüüpidest vaba hariduse edendamise ja ministrite komitee soovituses (soolise mõõtme integreerimise kohta haridusse) sisalduvate meetmete rakendamise heade tavade kogumikku (läbi vaadatud 12. märtsil 2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu koostatud soolistest stereotüüpidest vaba hariduse edendamise ja ministrite komitee soovituses (soolise mõõtme integreerimise kohta haridusse) sisalduvate meetmete rakendamise heade tavade kogumikku (läbi vaadatud 12. märtsil 2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 12. märtsil 2003. aastal vastu võetud soovitust Rec(2003)3 liikmesriikidele naiste ja meeste tasakaalustatud osalemise kohta poliitiliste ja avalike otsuste tegemisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 12. märtsil 2003. aastal vastu võetud soovitust Rec(2003)3 liikmesriikidele naiste ja meeste tasakaalustatud osalemise kohta poliitiliste ja avalike otsuste tegemisel,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 2015. aasta rahvusvahelise naistepäeva puhul vastu võetud teatist „Naised ja töömaailm“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 2015. aasta rahvusvahelise naistepäeva puhul vastu võetud teatist „Naised ja töömaailm“,

| — | võttes arvesse lesbisid, geisid, biseksuaale ja transsoolisi inimesi käsitlevat Euroopa Liidu uuringut, mille Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet avaldas 2013. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse lesbisid, geisid, biseksuaale ja transsoolisi inimesi käsitlevat Euroopa Liidu uuringut, mille Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet avaldas 2013. aastal,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamust (A8-0206/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamust (A8-0206/2015),

| A. | arvestades, et haridus on vastutustundliku kodakondsuse alus, on väga oluline tütarlaste soolise võrdõiguslikkuse ja mõjuvõimu suurendamise tagamiseks ning on põhiline inimõigus ja iga lapse õigus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et haridus on vastutustundliku kodakondsuse alus, on väga oluline tütarlaste soolise võrdõiguslikkuse ja mõjuvõimu suurendamise tagamiseks ning on põhiline inimõigus ja iga lapse õigus;

| B. | arvestades, et tütarlaste ja naiste haridus ja koolitus on oluline Euroopa väärtus, põhiline inimõigus ning keskse tähtsusega tegur tütarlaste ja naiste mõjuvõimu suurendamiseks sotsiaalsel, kultuurilisel ja kutsealasel tasandil ning kõigi muude sotsiaalsete, majanduslike, kultuuriliste ja poliitiliste õiguste täielikuks kasutamiseks, samuti naiste ja tütarlaste vastase vägivalla ärahoidmiseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et tütarlaste ja naiste haridus ja koolitus on oluline Euroopa väärtus, põhiline inimõigus ning keskse tähtsusega tegur tütarlaste ja naiste mõjuvõimu suurendamiseks sotsiaalsel, kultuurilisel ja kutsealasel tasandil ning kõigi muude sotsiaalsete, majanduslike, kultuuriliste ja poliitiliste õiguste täielikuks kasutamiseks, samuti naiste ja tütarlaste vastase vägivalla ärahoidmiseks;

| C. | arvestades, et haridus võib muuta ühiskonda ning aidata kaasa sotsiaalsele, majanduslikule, poliitilisele ja soolisele võrdõiguslikkusele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et haridus võib muuta ühiskonda ning aidata kaasa sotsiaalsele, majanduslikule, poliitilisele ja soolisele võrdõiguslikkusele;

| D. | arvestades, et Euroopa Parlamendi sisepoliitika peadirektoraadi läbiviidud uuringu kohaselt on kogu maailmas haridussüsteemist kõrvale jäänud 30 miljonit algkooliealist tütarlast; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Parlamendi sisepoliitika peadirektoraadi läbiviidud uuringu kohaselt on kogu maailmas haridussüsteemist kõrvale jäänud 30 miljonit algkooliealist tütarlast;

| E. | arvestades, et vaesus, sotsiaalne tõrjutus ning alushariduse, kooli- ja kooliväliste võrgustike puudulikkus või vähene kättesaadavus on ühed suurimad takistused, mille tõttu tütarlapsed ei pääse haridusele juurde; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et vaesus, sotsiaalne tõrjutus ning alushariduse, kooli- ja kooliväliste võrgustike puudulikkus või vähene kättesaadavus on ühed suurimad takistused, mille tõttu tütarlapsed ei pääse haridusele juurde;

| F. | arvestades, et üksnes riigid saavad pakkuda tasuta kohustuslikku üldharidust, mis on vältimatu eeltingimus nii meestele kui ka naistele võrdsete võimaluste tagamiseks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et üksnes riigid saavad pakkuda tasuta kohustuslikku üldharidust, mis on vältimatu eeltingimus nii meestele kui ka naistele võrdsete võimaluste tagamiseks;

| G. | arvestades, et haridussektori eelarvekärped, mis tulenevad suuresti ELi edendatavast kokkuhoiupoliitikast, ohustavad tasuta pakutavat kvaliteetset riiklikku haridust ja seega suurendavad ebavõrdsust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et haridussektori eelarvekärped, mis tulenevad suuresti ELi edendatavast kokkuhoiupoliitikast, ohustavad tasuta pakutavat kvaliteetset riiklikku haridust ja seega suurendavad ebavõrdsust;

| H. | arvestades, et kvaliteetne riiklik haridus peaks olema tasuta ja kättesaadav kõigile lastele ilma diskrimineerimata ning nende elanikustaatusest olenemata; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kvaliteetne riiklik haridus peaks olema tasuta ja kättesaadav kõigile lastele ilma diskrimineerimata ning nende elanikustaatusest olenemata;

| I. | arvestades, et vaesus mõjutab tugevasti võrdset juurdepääsu haridusele nii otseste kui ka kaudsete kulude tõttu, mis kaasnevad laste koolisaatmisega, ning eriti raske on haridusele ja eelkõige kõrgharidusele juurdepääs madala sissetulekuga perekondadest pärit noorte jaoks, mis tugevdab veelgi traditsioonilist poistele hariduse andmise eelistamist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et vaesus mõjutab tugevasti võrdset juurdepääsu haridusele nii otseste kui ka kaudsete kulude tõttu, mis kaasnevad laste koolisaatmisega, ning eriti raske on haridusele ja eelkõige kõrgharidusele juurdepääs madala sissetulekuga perekondadest pärit noorte jaoks, mis tugevdab veelgi traditsioonilist poistele hariduse andmise eelistamist;

| J. | arvestades, et sooliste stereotüüpidega määratakse naistele ja meestele erinevaid, kindlaid ja piiratud rolle ning asjaomaseid rolle kujundavad mitmesugused sotsiaalsed tingimused ja levitavad või taastekitavad lapsevanemad, haridussüsteem ja meedia; arvestades, et inimesed omandavad need rollid lapsepõlves ja noorukieas sotsialiseerumisetappides ning seetõttu mõjutavad need rollid nende elu ja võivad piirata naiste ja meeste isiklikku arengut; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et sooliste stereotüüpidega määratakse naistele ja meestele erinevaid, kindlaid ja piiratud rolle ning asjaomaseid rolle kujundavad mitmesugused sotsiaalsed tingimused ja levitavad või taastekitavad lapsevanemad, haridussüsteem ja meedia; arvestades, et inimesed omandavad need rollid lapsepõlves ja noorukieas sotsialiseerumisetappides ning seetõttu mõjutavad need rollid nende elu ja võivad piirata naiste ja meeste isiklikku arengut;

| K. | arvestades, et sooliste stereotüüpide mõju haridusele ja koolitusele ning otsustele, mida õpilased koolis teevad, võib mõjutada nende valikuid kogu elu jooksul, ning seega väljendub see teravalt tööturul, kus naised seisavad endiselt silmitsi nii horisontaalse kui ka vertikaalse segregatsiooniga; arvestades, et see aitab kaasa olukorrale, kus jätkuvalt on olemas valdkonnad, mida peetakse n-ö meeste valdkondadeks ja kus palgatase on seetõttu kõrgem kui n-ö naiste valdkondades; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et sooliste stereotüüpide mõju haridusele ja koolitusele ning otsustele, mida õpilased koolis teevad, võib mõjutada nende valikuid kogu elu jooksul, ning seega väljendub see teravalt tööturul, kus naised seisavad endiselt silmitsi nii horisontaalse kui ka vertikaalse segregatsiooniga; arvestades, et see aitab kaasa olukorrale, kus jätkuvalt on olemas valdkonnad, mida peetakse n-ö meeste valdkondadeks ja kus palgatase on seetõttu kõrgem kui n-ö naiste valdkondades;

| L. | arvestades, et sotsiaalsel keskkonnal, perekonna hoiakutel, eakaaslastel, eeskujudel ja õpetajatel, samuti juhendamiskeskustel ja ainevaliku alasel nõustamisel on märkimisväärne mõju õpilaste õpinguvaldkonna valikule ja sooliste stereotüüpide muutumisele, ning arvestades, et õpetajatel on oma hoiakute ja õppemeetoditega sotsiaalse muutuse vahendajatena väga oluline roll soolise võrdõiguslikkuse, mitmekesisuse, vastastikuse mõistmise ja austuse edendamises; arvestades, et kooliõpetajad saavad vanematega suhelda ja suurendada nende teadlikkust soolisest võrdõiguslikkusest ja nende lapse potentsiaalist; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et sotsiaalsel keskkonnal, perekonna hoiakutel, eakaaslastel, eeskujudel ja õpetajatel, samuti juhendamiskeskustel ja ainevaliku alasel nõustamisel on märkimisväärne mõju õpilaste õpinguvaldkonna valikule ja sooliste stereotüüpide muutumisele, ning arvestades, et õpetajatel on oma hoiakute ja õppemeetoditega sotsiaalse muutuse vahendajatena väga oluline roll soolise võrdõiguslikkuse, mitmekesisuse, vastastikuse mõistmise ja austuse edendamises; arvestades, et kooliõpetajad saavad vanematega suhelda ja suurendada nende teadlikkust soolisest võrdõiguslikkusest ja nende lapse potentsiaalist;

| M. | arvestades, et sooline võrdõiguslikkus tuleks integreerida haridussüsteemi kõikidesse tasanditesse ja aspektidesse tütarlaste ja poiste ning naiste ja meeste hulgas õigluse ja demokraatliku kodakondsuse väärtuste edendamiseks, et ehitada üles tõeline sooline partnerlus nii avaliku kui ka eraelu valdkonnas; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et sooline võrdõiguslikkus tuleks integreerida haridussüsteemi kõikidesse tasanditesse ja aspektidesse tütarlaste ja poiste ning naiste ja meeste hulgas õigluse ja demokraatliku kodakondsuse väärtuste edendamiseks, et ehitada üles tõeline sooline partnerlus nii avaliku kui ka eraelu valdkonnas;

| N. | arvestades, et meestekesksetes valdkondades, nagu loodusteadused, inseneriteadused, tehnoloogia, matemaatika ja ettevõtlus, on vaja rohkem naiseeskujusid, ning juhendamisvõrgustikud ja vastastikune õpe aitavad tütarlaste mõjuvõimu nendes valdkondades tulemuslikult suurendada; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et meestekesksetes valdkondades, nagu loodusteadused, inseneriteadused, tehnoloogia, matemaatika ja ettevõtlus, on vaja rohkem naiseeskujusid, ning juhendamisvõrgustikud ja vastastikune õpe aitavad tütarlaste mõjuvõimu nendes valdkondades tulemuslikult suurendada;

| O. | arvestades, et olemasolevad andmed kinnitavad, et naiste omandatud kvalifikatsioon ja töökogemus on rahaliselt vähem tasustatud kui meestel ning naistel on endiselt suurem vastutus seoses perekonna ja teiste ülalpeetavate eest hoolitsemisega, mis piirab nende juurdepääsu tasustatavatele täistööajaga töökohtadele; arvestades, et sooline võrdõiguslikkus peaks hõlmama kogu naiste tehtava töö tunnustamist ning poiste ja meeste kasvatamist tegema töid, mida peetakse traditsiooniliselt naiste töödeks; arvestades, et edusammud lapsehoiuteenuste ning rasedus- ja sünnituspuhkuse ja isepuhkuse poliitika valdkonnas kogu Euroopas aitavad kaasa naiste tööalastele väljavaadetele, majandusliku mõjuvõimu suurendamisele ning võitlusele sooliste stereotüüpide vastu, suurendades seega tütarlaste mõjuvõimu kõigil haridussüsteemi tasanditel; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et olemasolevad andmed kinnitavad, et naiste omandatud kvalifikatsioon ja töökogemus on rahaliselt vähem tasustatud kui meestel ning naistel on endiselt suurem vastutus seoses perekonna ja teiste ülalpeetavate eest hoolitsemisega, mis piirab nende juurdepääsu tasustatavatele täistööajaga töökohtadele; arvestades, et sooline võrdõiguslikkus peaks hõlmama kogu naiste tehtava töö tunnustamist ning poiste ja meeste kasvatamist tegema töid, mida peetakse traditsiooniliselt naiste töödeks; arvestades, et edusammud lapsehoiuteenuste ning rasedus- ja sünnituspuhkuse ja isepuhkuse poliitika valdkonnas kogu Euroopas aitavad kaasa naiste tööalastele väljavaadetele, majandusliku mõjuvõimu suurendamisele ning võitlusele sooliste stereotüüpide vastu, suurendades seega tütarlaste mõjuvõimu kõigil haridussüsteemi tasanditel;

| P. | arvestades, et kuigi rohkem naisi on läbinud tööalase koolituse või omandanud kõrghariduse, on nii nende haridusvaldkonnad kui ka kutsealane tegevus eelkõige seotud ülesannetega, mis kujutavad endast olemasolevate sotsiaal- ja majandusstruktuuride jäljendamist ja jätkamist, ning vaja on suurendada naiste osakaalu nii kutsehariduses kui ka loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonnaga seotud sektorites; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et kuigi rohkem naisi on läbinud tööalase koolituse või omandanud kõrghariduse, on nii nende haridusvaldkonnad kui ka kutsealane tegevus eelkõige seotud ülesannetega, mis kujutavad endast olemasolevate sotsiaal- ja majandusstruktuuride jäljendamist ja jätkamist, ning vaja on suurendada naiste osakaalu nii kutsehariduses kui ka loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonnaga seotud sektorites;

| Q. | arvestades, et haridusressursside võrdsem jaotus parandaks tütarlaste juurdepääsu tööturule ning naiste ja meeste osakaalu tasakaalustamine tööturul võiks soodustada ELi majanduslikke väljavaateid; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et haridusressursside võrdsem jaotus parandaks tütarlaste juurdepääsu tööturule ning naiste ja meeste osakaalu tasakaalustamine tööturul võiks soodustada ELi majanduslikke väljavaateid;

| R. | arvestades, et Euroopa ja riiklikud asutused peaksid igakülgselt edendama soolist võrdõiguslikkust haridusasutustes ning sooline haridus peaks olema õppekavade ja kooliprogrammide oluline osa; arvestades, et Euroopa ja riiklikud asutused peavad tagama, et õppematerjalid ei sisaldaks diskrimineerivat sisu; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Euroopa ja riiklikud asutused peaksid igakülgselt edendama soolist võrdõiguslikkust haridusasutustes ning sooline haridus peaks olema õppekavade ja kooliprogrammide oluline osa; arvestades, et Euroopa ja riiklikud asutused peavad tagama, et õppematerjalid ei sisaldaks diskrimineerivat sisu;

| S. | arvestades, et kooliharidus kajastab iga liikmesriigi kultuurilist ja sotsiaalset perspektiivi ning mõjutab tütarlaste ja poiste identiteedi kujunemist; arvestades, et kogemusõpe täiendab kooliharidust, samas kui varjatud haridus on läbiv kõikides haridusolukordade määratlustes; arvestades, et kõik need haridusvormid on olulised tütarlaste ja poiste identiteedi kujundamisel ning et kohalikel asutustel on kogemusõppes keskne roll nende seotuse tõttu haridusasutustega; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et kooliharidus kajastab iga liikmesriigi kultuurilist ja sotsiaalset perspektiivi ning mõjutab tütarlaste ja poiste identiteedi kujunemist; arvestades, et kogemusõpe täiendab kooliharidust, samas kui varjatud haridus on läbiv kõikides haridusolukordade määratlustes; arvestades, et kõik need haridusvormid on olulised tütarlaste ja poiste identiteedi kujundamisel ning et kohalikel asutustel on kogemusõppes keskne roll nende seotuse tõttu haridusasutustega;

| T. | arvestades, et soolise ebavõrdsuse vastu võitlemiseks on väga oluline õppekavade, arengueesmärkide ja õpitulemuste, õpingute sisu, strateegiate, õppematerjalide, hindamise, ainekavade ja tunnikavade pidev pedagoogiline järelevalve, nagu ka nende jälgimine ja hindamine haridusalaste teaduskeskuste ja soolise võrdõiguslikkuse spetsialistide poolt; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et soolise ebavõrdsuse vastu võitlemiseks on väga oluline õppekavade, arengueesmärkide ja õpitulemuste, õpingute sisu, strateegiate, õppematerjalide, hindamise, ainekavade ja tunnikavade pidev pedagoogiline järelevalve, nagu ka nende jälgimine ja hindamine haridusalaste teaduskeskuste ja soolise võrdõiguslikkuse spetsialistide poolt;

| U. | arvestades, et naistevastane vägivald on peamine takistus seoses soolise võrdõiguslikkusega ning selle vastu saab võidelda hariduse kaudu; arvestades, et mitte kõik liikmesriigid ei ole Istanbuli konventsiooni ratifitseerinud ning EL vastutab soolist võrdõiguslikkust edendavate projektide algatamise ja rahastamise eest; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et naistevastane vägivald on peamine takistus seoses soolise võrdõiguslikkusega ning selle vastu saab võidelda hariduse kaudu; arvestades, et mitte kõik liikmesriigid ei ole Istanbuli konventsiooni ratifitseerinud ning EL vastutab soolist võrdõiguslikkust edendavate projektide algatamise ja rahastamise eest;

| V. | arvestades, et kooliga seotud sooline vägivald hõlmab laste suhtes toime pandavat seksuaalset, füüsilist ja/või psühholoogilist vägivalda, mis on tingitud soolistest stereotüüpidest ja sotsiaalsetest normidest; arvestades, et kooliga seotud sooline vägivald takistab oluliselt juurdepääsu, osalemist ja omandamist; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et kooliga seotud sooline vägivald hõlmab laste suhtes toime pandavat seksuaalset, füüsilist ja/või psühholoogilist vägivalda, mis on tingitud soolistest stereotüüpidest ja sotsiaalsetest normidest; arvestades, et kooliga seotud sooline vägivald takistab oluliselt juurdepääsu, osalemist ja omandamist;

| W. | arvestades, et puudega ja/või hariduslike erivajadustega naised ja tütarlapsed puutuvad kokku mitmekordse diskrimineerimisega; arvestades, et tütarlaste olukorda saab parandada üksnes juhul, kui tagatakse võrdne juurdepääs kvaliteetsele haridusele ja koolitusele ning kui seda ei määra ega takista asjaomane diskrimineerimine ja see on täielikult kooskõlas kaasamise põhimõtetega; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et puudega ja/või hariduslike erivajadustega naised ja tütarlapsed puutuvad kokku mitmekordse diskrimineerimisega; arvestades, et tütarlaste olukorda saab parandada üksnes juhul, kui tagatakse võrdne juurdepääs kvaliteetsele haridusele ja koolitusele ning kui seda ei määra ega takista asjaomane diskrimineerimine ja see on täielikult kooskõlas kaasamise põhimõtetega;

| X. | arvestades, et hariduslike erivajaduste kindlakstegemisel esineb märkimisväärseid vastuolusid; arvestades, et juhtudel, kus kindlakstegemine põhineb suuresti eksperdihinnangul, on üldiselt suurem tõenäosus, et poistel tuvastatakse erivajadused, eelkõige nn mittenormatiivsed raskused, nagu tähelepanu puudulikkuse sündroom või düsleksia; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et hariduslike erivajaduste kindlakstegemisel esineb märkimisväärseid vastuolusid; arvestades, et juhtudel, kus kindlakstegemine põhineb suuresti eksperdihinnangul, on üldiselt suurem tõenäosus, et poistel tuvastatakse erivajadused, eelkõige nn mittenormatiivsed raskused, nagu tähelepanu puudulikkuse sündroom või düsleksia;

| Y. | arvestades, et 17 % kogu maailma täiskasvanutest ei oska kirjutada või lugeda, nendest kaks kolmandikku (493 miljonit) on naised (3); |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et 17 % kogu maailma täiskasvanutest ei oska kirjutada või lugeda, nendest kaks kolmandikku (493 miljonit) on naised (3);

Üldised soovitused

| 1. | palub liikmesriikidel rakendada ja tõhustada meetmeid, mis edendaksid soolise võrdõiguslikkuse kohaldamist kõikidel haridussüsteemi tasanditel, ning täielikult integreerida teadlikkuse suurendamine sooküsimustest nii õpetajate kui ka kõigi kutseliste koolitöötajate, näiteks kooliarstide ja -psühholoogide, meditsiiniõdede, sotsiaaltöötajate ja pedagoogide koolitusse, ning tagada kogu haridussüsteemis selliste mehhanismide loomine, mis hõlbustaksid soolise võrdõiguslikkuse edendamist, rakendamist, jälgimist ja hindamist haridusasutustes; |
| --- | --- |

1.

palub liikmesriikidel rakendada ja tõhustada meetmeid, mis edendaksid soolise võrdõiguslikkuse kohaldamist kõikidel haridussüsteemi tasanditel, ning täielikult integreerida teadlikkuse suurendamine sooküsimustest nii õpetajate kui ka kõigi kutseliste koolitöötajate, näiteks kooliarstide ja -psühholoogide, meditsiiniõdede, sotsiaaltöötajate ja pedagoogide koolitusse, ning tagada kogu haridussüsteemis selliste mehhanismide loomine, mis hõlbustaksid soolise võrdõiguslikkuse edendamist, rakendamist, jälgimist ja hindamist haridusasutustes;

| 2. | kutsub liikmesriike üles edendama hariduse demokratiseerimist ja teisi vajalikke tingimusi, millega tagatakse, et haridus (ükskõik kas seda pakutakse koolides või muu juhendamise kaudu) aitaks kaasa soolise võrdõiguslikkuse ja võrdsete võimaluste edendamisele ning majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise ebavõrdsuse kaotamisele, samuti isikliku arengu ning sallivuse, solidaarsuse ja vastutuse soodustamisele, lisaks hõlbustaks sotsiaalset arengut ja demokraatlikku osalemist ühiskonnaelus; |
| --- | --- |

2.

kutsub liikmesriike üles edendama hariduse demokratiseerimist ja teisi vajalikke tingimusi, millega tagatakse, et haridus (ükskõik kas seda pakutakse koolides või muu juhendamise kaudu) aitaks kaasa soolise võrdõiguslikkuse ja võrdsete võimaluste edendamisele ning majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise ebavõrdsuse kaotamisele, samuti isikliku arengu ning sallivuse, solidaarsuse ja vastutuse soodustamisele, lisaks hõlbustaks sotsiaalset arengut ja demokraatlikku osalemist ühiskonnaelus;

| 3. | kutsub liikmesriike üles tagama, et nende haridussüsteemide eesmärgid hõlmaksid põhiõiguste- ja vabaduste ning naiste ja meeste võrdsete õiguste ja võimaluste alast haridust ning et nende süsteemide kvaliteedipõhimõtted hõlmaksid takistuste eemaldamist tõelise soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks ja täieliku soolise võrdõiguslikkuse edendamist; |
| --- | --- |

3.

kutsub liikmesriike üles tagama, et nende haridussüsteemide eesmärgid hõlmaksid põhiõiguste- ja vabaduste ning naiste ja meeste võrdsete õiguste ja võimaluste alast haridust ning et nende süsteemide kvaliteedipõhimõtted hõlmaksid takistuste eemaldamist tõelise soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks ja täieliku soolise võrdõiguslikkuse edendamist;

| 4. | nõuab, et edendataks koolihariduse ja kogemusõppe terviklikku käsitamist koolides ning tundlikku lähenemisviisi inimõiguste, inimväärikuse, soolise võrdõiguslikkuse ja enesehinnangu ja otsusekindluse arendamise integreerimisele, millega julgustatakse tütarlapsi ja naisi tegema iseseisvaid ja teadlikke otsuseid nii isiklikul kui ka kutsealasel tasandil; tunnistab, et soolise võrdõiguslikkuse alane haridus peab täiendama demokraatlike väärtuste alast kodanikuharidust ning see tuleb integreerida õigustepõhisesse sootundlikku õpikeskkonda, kus tütarlapsed ja poisid saavad õppida oma õiguste kohta ja kogeda demokraatlikke protsesse nii koolides kui ka kogemusõppe keskkondades, osaledes näiteks oma kooli demokraatlikus juhtimises; |
| --- | --- |

4.

nõuab, et edendataks koolihariduse ja kogemusõppe terviklikku käsitamist koolides ning tundlikku lähenemisviisi inimõiguste, inimväärikuse, soolise võrdõiguslikkuse ja enesehinnangu ja otsusekindluse arendamise integreerimisele, millega julgustatakse tütarlapsi ja naisi tegema iseseisvaid ja teadlikke otsuseid nii isiklikul kui ka kutsealasel tasandil; tunnistab, et soolise võrdõiguslikkuse alane haridus peab täiendama demokraatlike väärtuste alast kodanikuharidust ning see tuleb integreerida õigustepõhisesse sootundlikku õpikeskkonda, kus tütarlapsed ja poisid saavad õppida oma õiguste kohta ja kogeda demokraatlikke protsesse nii koolides kui ka kogemusõppe keskkondades, osaledes näiteks oma kooli demokraatlikus juhtimises;

| 5. | kutsub komisjonis ja liikmesriikides haridusvaldkonna poliitikakujundajaid üles tagama, et pühendumus soolise võrdõiguslikkuse saavutamisele ulatub kaugemale põhimõtete deklaratsioonidest ja poliitilistest kavatsustest ning avaldub selle nimel tehtud jõupingutuste ja eraldatud ressursside märkimisväärses suurendamises, tuletades meelde, et haridus on esmatähtis kultuurilise muutuse ellukutsumiseks; |
| --- | --- |

5.

kutsub komisjonis ja liikmesriikides haridusvaldkonna poliitikakujundajaid üles tagama, et pühendumus soolise võrdõiguslikkuse saavutamisele ulatub kaugemale põhimõtete deklaratsioonidest ja poliitilistest kavatsustest ning avaldub selle nimel tehtud jõupingutuste ja eraldatud ressursside märkimisväärses suurendamises, tuletades meelde, et haridus on esmatähtis kultuurilise muutuse ellukutsumiseks;

| 6. | juhib tähelepanu asjaolule, et kuigi enamik kõrgkooli lõpetanutest ELis on naised (60 %), ei kajasta naiste tööhõivemäär ja karjääriredel nende täielikku potentsiaali; rõhutab, et kaasava ja pikaajalise majanduskasvu huvides on vaja kaotada lõhe naiste haridustaseme ning nende positsiooni vahel tööturul, kaotades eelkõige horisontaalse ja vertikaalse segregatsiooni; |
| --- | --- |

6.

juhib tähelepanu asjaolule, et kuigi enamik kõrgkooli lõpetanutest ELis on naised (60 %), ei kajasta naiste tööhõivemäär ja karjääriredel nende täielikku potentsiaali; rõhutab, et kaasava ja pikaajalise majanduskasvu huvides on vaja kaotada lõhe naiste haridustaseme ning nende positsiooni vahel tööturul, kaotades eelkõige horisontaalse ja vertikaalse segregatsiooni;

| 7. | toonitab, et haridus on tähtis vahend, mille abil aidata naistel osaleda täielikult ühiskonna ja majanduse arengus; rõhutab, et elukestva õppe meetmed on keskse tähtsusega ning annavad naistele oskusi, mis võimaldavad neil naasta tööle, saada paremaid töökohti, paremat sissetulekut ja paremaid töötingimusi; |
| --- | --- |

7.

toonitab, et haridus on tähtis vahend, mille abil aidata naistel osaleda täielikult ühiskonna ja majanduse arengus; rõhutab, et elukestva õppe meetmed on keskse tähtsusega ning annavad naistele oskusi, mis võimaldavad neil naasta tööle, saada paremaid töökohti, paremat sissetulekut ja paremaid töötingimusi;

| 8. | kutsub liikmesriike üles suurendama olulisi investeeringuid haridusse, et kõik saaksid kasu tasuta pakutavast kvaliteetset riiklikust haridusest; |
| --- | --- |

8.

kutsub liikmesriike üles suurendama olulisi investeeringuid haridusse, et kõik saaksid kasu tasuta pakutavast kvaliteetset riiklikust haridusest;

| 9. | kutsub liikmesriike üles tagama, et nende haridusasutused kindlustaksid naiste ja meeste võrdse õiguse haridusele, integreerides võrdse kohtlemise põhimõtet aktiivselt hariduseesmärkidesse ja -meetmetesse, et hoida seega ära seksistlikust käitumisest ja sellega seotud ühiskondlikest stereotüüpidest tulenev soolise ebavõrdsuse tekkimine; |
| --- | --- |

9.

kutsub liikmesriike üles tagama, et nende haridusasutused kindlustaksid naiste ja meeste võrdse õiguse haridusele, integreerides võrdse kohtlemise põhimõtet aktiivselt hariduseesmärkidesse ja -meetmetesse, et hoida seega ära seksistlikust käitumisest ja sellega seotud ühiskondlikest stereotüüpidest tulenev soolise ebavõrdsuse tekkimine;

| 10. | palub komisjonil tagada, et see soovitus esitatakse riiklikele institutsioonidele, kes vastutavad hariduspoliitika rakendamise eest riigi kesk-, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, koolide juhtorganitele ning piirkondlikele ja kohalikele asutustele; |
| --- | --- |

10.

palub komisjonil tagada, et see soovitus esitatakse riiklikele institutsioonidele, kes vastutavad hariduspoliitika rakendamise eest riigi kesk-, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, koolide juhtorganitele ning piirkondlikele ja kohalikele asutustele;

| 11. | rõhutab, et vaja on edendada naiste ja meeste võrdset esindatust juhtivatel ametikohtadel ning haridusasutuste järelevalve ja juhtimise eest vastutavate organite juhatuses, eelkõige koolijuhtide ja -direktorite hulgas ning naiste alaesindatuse korral, nagu loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonnas, kuna see on tütarlastele eeskujuks; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et vaja on edendada naiste ja meeste võrdset esindatust juhtivatel ametikohtadel ning haridusasutuste järelevalve ja juhtimise eest vastutavate organite juhatuses, eelkõige koolijuhtide ja -direktorite hulgas ning naiste alaesindatuse korral, nagu loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonnas, kuna see on tütarlastele eeskujuks;

| 12. | toonitab, et tütarlapsed, kellel ei lubata koolis käia, puutuvad rohkem kokku koduvägivallaga; |
| --- | --- |

12.

toonitab, et tütarlapsed, kellel ei lubata koolis käia, puutuvad rohkem kokku koduvägivallaga;

| 13. | nõuab tungivalt, et komisjon algataks võimalikult kiiresti menetluse ELi ühinemiseks Istanbuli konventsiooniga; kutsub liikmesriike üles konventsiooni ratifitseerima ning ühtlasi nõuab, et EL ja liikmesriigid teeksid koostööd soolise võrdõiguslikkuse tagamiseks liidu välissuhetes; toonitab, et soolised stereotüübid ning kiusamine, küberkiusamine ja naistevastane vägivald on omavahel tihedalt seotud ning nende vastu tuleb võidelda juba varajases eas; rõhutab, et Istanbuli konventsiooniga nõutakse allakirjutanutelt kooliharidusse ja kõigil haridussüsteemi tasanditel selliste õppematerjalide integreerimist, milles käsitletakse mittestereotüüpseid soorolle, vastastikust austust, mittevägivaldset konfliktide lahendamist isikutevahelistes suhetes, soolist vägivalda ja õigust isikupuutumatusele ning mis on kohandatud õppijate üha arenevatele võimetele; |
| --- | --- |

13.

nõuab tungivalt, et komisjon algataks võimalikult kiiresti menetluse ELi ühinemiseks Istanbuli konventsiooniga; kutsub liikmesriike üles konventsiooni ratifitseerima ning ühtlasi nõuab, et EL ja liikmesriigid teeksid koostööd soolise võrdõiguslikkuse tagamiseks liidu välissuhetes; toonitab, et soolised stereotüübid ning kiusamine, küberkiusamine ja naistevastane vägivald on omavahel tihedalt seotud ning nende vastu tuleb võidelda juba varajases eas; rõhutab, et Istanbuli konventsiooniga nõutakse allakirjutanutelt kooliharidusse ja kõigil haridussüsteemi tasanditel selliste õppematerjalide integreerimist, milles käsitletakse mittestereotüüpseid soorolle, vastastikust austust, mittevägivaldset konfliktide lahendamist isikutevahelistes suhetes, soolist vägivalda ja õigust isikupuutumatusele ning mis on kohandatud õppijate üha arenevatele võimetele;

| 14. | julgustab kõiki liikmesriike järjekindlalt investeerima teabe-, teadlikkuse suurendamise ja harivatesse kampaaniatesse ning tõhustama tütarlaste ja poiste karjäärinõustamist, juhtides tähelepanu soorollide stereotüüpsele käsitusele ning soolistele stereotüüpidele kutse- ja karjäärisuunitluses, eelkõige teaduse ja uute tehnoloogiate valdkonnas; tuletab meelde, et see vähendaks soolist segregatsiooni tööturul ja tugevdaks naiste positsiooni, võimaldades liikmesriikidel samal ajal saada täiel määral kasu inimkapitalist, mida kujutavad endast tütarlapsed ja naised ELis, ning edendades koolides ja koolitundides arutelusid haridus- ja kutsevalikute üle; |
| --- | --- |

14.

julgustab kõiki liikmesriike järjekindlalt investeerima teabe-, teadlikkuse suurendamise ja harivatesse kampaaniatesse ning tõhustama tütarlaste ja poiste karjäärinõustamist, juhtides tähelepanu soorollide stereotüüpsele käsitusele ning soolistele stereotüüpidele kutse- ja karjäärisuunitluses, eelkõige teaduse ja uute tehnoloogiate valdkonnas; tuletab meelde, et see vähendaks soolist segregatsiooni tööturul ja tugevdaks naiste positsiooni, võimaldades liikmesriikidel samal ajal saada täiel määral kasu inimkapitalist, mida kujutavad endast tütarlapsed ja naised ELis, ning edendades koolides ja koolitundides arutelusid haridus- ja kutsevalikute üle;

| 15. | tuletab meelde haridusmeeskondade rolli perede abistamisel ja nõustamisel seoses laste koolikarjääriga, et suunata nad rajale, mis vastab nende oskustele, annetele ja maitsele; toonitab, et koolikarjääri kohta nõu andmine on otsustav etapp ja seda võivad mõjutada soolised stereotüübid ning see võib jäädavalt mõjutada tütarlaste suutlikkust teha elukutselist karjääri, mis toetaks nende isiklikku arengut ja emantsipeerumist; |
| --- | --- |

15.

tuletab meelde haridusmeeskondade rolli perede abistamisel ja nõustamisel seoses laste koolikarjääriga, et suunata nad rajale, mis vastab nende oskustele, annetele ja maitsele; toonitab, et koolikarjääri kohta nõu andmine on otsustav etapp ja seda võivad mõjutada soolised stereotüübid ning see võib jäädavalt mõjutada tütarlaste suutlikkust teha elukutselist karjääri, mis toetaks nende isiklikku arengut ja emantsipeerumist;

| 16. | kutsub komisjoni üles korraldama liikmesriikide kaudu konkreetseid teadlikkuse suurendamise koolitusprogramme, mis on suunatud tütarlastele ja milles käsitletakse nende osalemist kõrghariduses ja võimalikke õppekursusi koos vastavate töövõimalustega nende võimetest lähtudes, et julgustada neid valima karjäärivõimalusi valdkondades, kus traditsiooniliselt domineerivad mehed, ning suurendada uue põlvkonna naiste enesekindlust; toonitab, et kogemusõppel on keskne roll tütarlaste ja noorte naiste kindlustunde suurendamisel; |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni üles korraldama liikmesriikide kaudu konkreetseid teadlikkuse suurendamise koolitusprogramme, mis on suunatud tütarlastele ja milles käsitletakse nende osalemist kõrghariduses ja võimalikke õppekursusi koos vastavate töövõimalustega nende võimetest lähtudes, et julgustada neid valima karjäärivõimalusi valdkondades, kus traditsiooniliselt domineerivad mehed, ning suurendada uue põlvkonna naiste enesekindlust; toonitab, et kogemusõppel on keskne roll tütarlaste ja noorte naiste kindlustunde suurendamisel;

| 17. | kutsub liikmesriike üles kasutama Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendeid, et toetada programme, mille raames töötatakse aktiivselt nende laste vanematega, kes on pärit tõrjutud kogukondadest, ning julgustama mõtestatud ja innustavaid tegevusi väljaspool koolitunde ja koolivaheaegadel; |
| --- | --- |

17.

kutsub liikmesriike üles kasutama Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendeid, et toetada programme, mille raames töötatakse aktiivselt nende laste vanematega, kes on pärit tõrjutud kogukondadest, ning julgustama mõtestatud ja innustavaid tegevusi väljaspool koolitunde ja koolivaheaegadel;

| 18. | kutsub liikmesriike üles julgustama lasteaedade ja -sõimede riiklike võrgustike, koolieelse hariduse süsteemi ja lastele mõeldud riiklike vabaajateenuste edendamist; |
| --- | --- |

18.

kutsub liikmesriike üles julgustama lasteaedade ja -sõimede riiklike võrgustike, koolieelse hariduse süsteemi ja lastele mõeldud riiklike vabaajateenuste edendamist;

| 19. | kutsub liikmesriike üles parandama puudega ja/või hariduslike erivajadustega inimeste hariduse ja kutsealase koolituse kvaliteeti, vähendama nende kõrget väljalangemise määra ja austama kaasava hariduse põhimõtteid, millega rõhutatakse õpilaste aktiivset osalemist, ning tõhustama võimaluse korral nende integratsiooni ühiskonnas ja üldharidussüsteemis; nõuab, et selleks parandataks viivitamatult õpetajate koolitust ning et see koolitus ja õpiraskuste kindlakstegemine hõlmaks soolist aspekti, ühtlasi nõuab sootundlike sõeluuringumeetodite ja konkreetsete soolist aspekti arvestavate haridusprogrammide väljatöötamist, et pakkuda asjaomastele naistele ja tütarlastele paremaid võimalusi töö otsimisel ning võimaldada neil üle saada mitmekordsest diskrimineerimisest; |
| --- | --- |

19.

kutsub liikmesriike üles parandama puudega ja/või hariduslike erivajadustega inimeste hariduse ja kutsealase koolituse kvaliteeti, vähendama nende kõrget väljalangemise määra ja austama kaasava hariduse põhimõtteid, millega rõhutatakse õpilaste aktiivset osalemist, ning tõhustama võimaluse korral nende integratsiooni ühiskonnas ja üldharidussüsteemis; nõuab, et selleks parandataks viivitamatult õpetajate koolitust ning et see koolitus ja õpiraskuste kindlakstegemine hõlmaks soolist aspekti, ühtlasi nõuab sootundlike sõeluuringumeetodite ja konkreetsete soolist aspekti arvestavate haridusprogrammide väljatöötamist, et pakkuda asjaomastele naistele ja tütarlastele paremaid võimalusi töö otsimisel ning võimaldada neil üle saada mitmekordsest diskrimineerimisest;

| 20. | kutsub liikmesriike üles tagama tütarlastele ja poistele võrdse juurdepääsu haridusele sõltumata nende vanusest, soost, sotsiaal-majanduslikust staatusest, kultuurilisest taustast või usutunnistusest ning rõhutab, et ELi, riiklikud ja kohalikud asutused peavad edendama koolides eriprogramme, mis aitavad integreerida tõrjutud kogukondasid üldisemalt ja eelkõige nendest kogukondadest pärit tütarlapsi, kuna nad seisavad sageli silmitsi mitmekordse diskrimineerimisega, samuti kõiki vähemusi Euroopa ühiskonnas; juhib tähelepanu sellele, kui oluline on tagada, et tütarlapsed omandaksid keskhariduse, ning rõhutab, et vaja on majanduslikult ebasoodsas olukorras olevatele peredele mõeldud rahalise abi programme, et hoida ära õpilaste ja eelkõige tütarlaste koolist väljalangemist; |
| --- | --- |

20.

kutsub liikmesriike üles tagama tütarlastele ja poistele võrdse juurdepääsu haridusele sõltumata nende vanusest, soost, sotsiaal-majanduslikust staatusest, kultuurilisest taustast või usutunnistusest ning rõhutab, et ELi, riiklikud ja kohalikud asutused peavad edendama koolides eriprogramme, mis aitavad integreerida tõrjutud kogukondasid üldisemalt ja eelkõige nendest kogukondadest pärit tütarlapsi, kuna nad seisavad sageli silmitsi mitmekordse diskrimineerimisega, samuti kõiki vähemusi Euroopa ühiskonnas; juhib tähelepanu sellele, kui oluline on tagada, et tütarlapsed omandaksid keskhariduse, ning rõhutab, et vaja on majanduslikult ebasoodsas olukorras olevatele peredele mõeldud rahalise abi programme, et hoida ära õpilaste ja eelkõige tütarlaste koolist väljalangemist;

| 21. | kutsub liikmesriike üles pakkuma aktiivset toetust, millega tagatakse, et rändajatest naistele ja nende peredele saab õpetada vastuvõtva riigi keelt kohalike ja tasuta pakutavate riiklike haridusteenuste raames; |
| --- | --- |

21.

kutsub liikmesriike üles pakkuma aktiivset toetust, millega tagatakse, et rändajatest naistele ja nende peredele saab õpetada vastuvõtva riigi keelt kohalike ja tasuta pakutavate riiklike haridusteenuste raames;

| 22. | palub liikmesriikidel töötada välja spetsiaalsed programmid, millega tagatakse, et roma tütarlapsed ja noored naised püsivad koolis nii põhi-, kesk- kui ka kõrghariduse astmes, ning kehtestada erimeetmed teismelistele emadele ja kooli pooleli jätnud tütarlastele, et toetada eelkõige hariduse katkematut omandamist, samuti pakkuda tööalast koolitust; palub ühtlasi liikmesriikidel ja komisjonil võtta neid meetmed arvesse romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate kooskõlastamisel ja hindamisel; |
| --- | --- |

22.

palub liikmesriikidel töötada välja spetsiaalsed programmid, millega tagatakse, et roma tütarlapsed ja noored naised püsivad koolis nii põhi-, kesk- kui ka kõrghariduse astmes, ning kehtestada erimeetmed teismelistele emadele ja kooli pooleli jätnud tütarlastele, et toetada eelkõige hariduse katkematut omandamist, samuti pakkuda tööalast koolitust; palub ühtlasi liikmesriikidel ja komisjonil võtta neid meetmed arvesse romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate kooskõlastamisel ja hindamisel;

| 23. | toonitab, kui tähtis on integreerida arengukoostöö projektidesse meetmed, mis on suunatud tütarlaste ja naiste haridusele; |
| --- | --- |

23.

toonitab, kui tähtis on integreerida arengukoostöö projektidesse meetmed, mis on suunatud tütarlaste ja naiste haridusele;

| 24. | rõhutab, et õppekavades ja kõigis haridusastmetes tuleb erilist tähelepanu pöörata soolise võrdõiguslikkuse põhimõttele; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et õppekavades ja kõigis haridusastmetes tuleb erilist tähelepanu pöörata soolise võrdõiguslikkuse põhimõttele;

Õppekava ja koolitus

| 25. | nõuab kindlalt, et õppekavades, arengueesmärkides ja õpitulemustes, õpingute sisus, kooliprogrammides ja tunnikavades pöörataks nõuetekohast tähelepanu soolisele võrdõiguslikkusele kõigis selle vormides, ning rõhutab vajadust hinnata naiste kohta koolide õppekavades eri ainete puhul, tuues esile naiste rolli õpetatavate ainete sisus; on arvamusel, et sooline võrdõiguslikkus hariduses peaks selgelt käsitlema võrdsuse põhimõtet ja peab hõlmama palju erinevaid teemasid, nagu kirjaoskus, kiusamine, vägivald, vihkamist õhutavad avaldused, inimõigused ja kodanikuharidus; |
| --- | --- |

25.

nõuab kindlalt, et õppekavades, arengueesmärkides ja õpitulemustes, õpingute sisus, kooliprogrammides ja tunnikavades pöörataks nõuetekohast tähelepanu soolisele võrdõiguslikkusele kõigis selle vormides, ning rõhutab vajadust hinnata naiste kohta koolide õppekavades eri ainete puhul, tuues esile naiste rolli õpetatavate ainete sisus; on arvamusel, et sooline võrdõiguslikkus hariduses peaks selgelt käsitlema võrdsuse põhimõtet ja peab hõlmama palju erinevaid teemasid, nagu kirjaoskus, kiusamine, vägivald, vihkamist õhutavad avaldused, inimõigused ja kodanikuharidus;

| 26. | toonitab, et haridus peab aitama nii tütarlastel kui ka poistel areneda isiksusteks, kes on teadlikud, tasakaalus, austavad teisi inimesi ning on võimelised empaatiaks ja vastastikuseks austuseks, et vältida diskrimineerimist, agressiooni ja kiusamist; |
| --- | --- |

26.

toonitab, et haridus peab aitama nii tütarlastel kui ka poistel areneda isiksusteks, kes on teadlikud, tasakaalus, austavad teisi inimesi ning on võimelised empaatiaks ja vastastikuseks austuseks, et vältida diskrimineerimist, agressiooni ja kiusamist;

| 27. | toonitab, et koolid peaksid aitama töötada välja kultuuridevahelist lähenemisviisi haridusele, et edendada avatust, vastastikust austust ning kultuuride- ja religioonidevahelist dialoogi; |
| --- | --- |

27.

toonitab, et koolid peaksid aitama töötada välja kultuuridevahelist lähenemisviisi haridusele, et edendada avatust, vastastikust austust ning kultuuride- ja religioonidevahelist dialoogi;

| 28. | julgustab liikmesriikide pädevaid asutusi edendama soolist võrdõiguslikkust kõikehõlmavates seksuaal- ja suhtealase hariduse programmides, sealhulgas harima tütarlapsi ja poisse nõusolekul, austusel ja vastastikkusel põhinevate suhete teemal, ning spordi- ja vabaajategevustes, kus stereotüübid ja soopõhised ootused võivad mõjutada tütarlaste ja poiste minapilti, tervist, oskuste omandamist, intellektuaalset arengut, sotsiaalset integratsiooni ja eneseteadvuse ülesehitamist; |
| --- | --- |

28.

julgustab liikmesriikide pädevaid asutusi edendama soolist võrdõiguslikkust kõikehõlmavates seksuaal- ja suhtealase hariduse programmides, sealhulgas harima tütarlapsi ja poisse nõusolekul, austusel ja vastastikkusel põhinevate suhete teemal, ning spordi- ja vabaajategevustes, kus stereotüübid ja soopõhised ootused võivad mõjutada tütarlaste ja poiste minapilti, tervist, oskuste omandamist, intellektuaalset arengut, sotsiaalset integratsiooni ja eneseteadvuse ülesehitamist;

| 29. | tunnistab, et tundlik, eakohane ja teaduslikult korrektne seksuaal- ja suhtealane haridus on oluline vahend tütarlaste ja poiste mõjuvõimu suurendamises, aidates neil teha teadlikke valikuid ja andes panuse laiemate rahvatervisega seotud prioriteetide saavutamisse, nagu planeerimata raseduste vähendamine, emade ja imikute suremuse vähendamine, sugulisel teel levivate nakkuste ennetamine ja varasem ravi ning tervishoiualase ebavõrdsuse vähendamine; julgustab liikmesriike kaaluma eakohase põhjaliku seksuaal- ja suhtealase hariduse koolide õppekavades kohustuslikuks muutmist kõigi põhi- ja keskkooliastme õpilaste jaoks ning rõhutab, et on oluline koolitada õpetajaid, asetades erilist rõhku tütarlaste ja naiste austamisele ja soolisele võrdõiguslikkusele; |
| --- | --- |

29.

tunnistab, et tundlik, eakohane ja teaduslikult korrektne seksuaal- ja suhtealane haridus on oluline vahend tütarlaste ja poiste mõjuvõimu suurendamises, aidates neil teha teadlikke valikuid ja andes panuse laiemate rahvatervisega seotud prioriteetide saavutamisse, nagu planeerimata raseduste vähendamine, emade ja imikute suremuse vähendamine, sugulisel teel levivate nakkuste ennetamine ja varasem ravi ning tervishoiualase ebavõrdsuse vähendamine; julgustab liikmesriike kaaluma eakohase põhjaliku seksuaal- ja suhtealase hariduse koolide õppekavades kohustuslikuks muutmist kõigi põhi- ja keskkooliastme õpilaste jaoks ning rõhutab, et on oluline koolitada õpetajaid, asetades erilist rõhku tütarlaste ja naiste austamisele ja soolisele võrdõiguslikkusele;

| 30. | nõuab õppeprogrammidesse sellise seksuaal- ja suhtealase hariduse integreerimist, mille eesmärk on suurendada tütarlaste mõjuvõimu teadlikkuse ja oma keha üle kontrolli omamise kaudu, ühtlasi nõuab, et kõigis teistes õppeainetes säilitataks kooskõla nende põhimõtetega; |
| --- | --- |

30.

nõuab õppeprogrammidesse sellise seksuaal- ja suhtealase hariduse integreerimist, mille eesmärk on suurendada tütarlaste mõjuvõimu teadlikkuse ja oma keha üle kontrolli omamise kaudu, ühtlasi nõuab, et kõigis teistes õppeainetes säilitataks kooskõla nende põhimõtetega;

| 31. | kutsub komisjoni üles võitlema seksuaalsel sättumusel ja sooidentiteedil põhineva diskrimineerimise vastu haridusasutustes; nõuab tungivalt, et komisjon toetaks koolide õppekavadesse objektiivse teabe integreerimist lesbisid, geisid, biseksuaale, trans- ja intersoolisi inimesi käsitlevate küsimuste kohta; nõuab tungivalt, et võitluses homofoobse ja transfoobse kiusamise ja ahistamise vastu soodustaks komisjon vastastikust õppimist liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

31.

kutsub komisjoni üles võitlema seksuaalsel sättumusel ja sooidentiteedil põhineva diskrimineerimise vastu haridusasutustes; nõuab tungivalt, et komisjon toetaks koolide õppekavadesse objektiivse teabe integreerimist lesbisid, geisid, biseksuaale, trans- ja intersoolisi inimesi käsitlevate küsimuste kohta; nõuab tungivalt, et võitluses homofoobse ja transfoobse kiusamise ja ahistamise vastu soodustaks komisjon vastastikust õppimist liikmesriikide vahel;

| 32. | innustab tütarlapsi ja poisse huvituma hariduseteel võrdselt kõigist ainetest, võtmata arvesse soolisi stereotüüpe, eelkõige seoses teaduslike ja tehniliste ainetega, sealhulgas julgustab poisse harima ennast naiselikeks peetavate tegevuste alal sellistes valdkondades nagu majapidamistööd ja hooldusülesanded, samal ajal julgustab ka võrdse osalemise ja esindatuse edendamist kollektiivsetes otsustusprotsessides ja koolide juhtimises ning kõigis koolivälistes tegevustes; kutsub asjaosalisi üles tagama, et nende tõhusate tegevuste rahastamist kaitstakse; |
| --- | --- |

32.

innustab tütarlapsi ja poisse huvituma hariduseteel võrdselt kõigist ainetest, võtmata arvesse soolisi stereotüüpe, eelkõige seoses teaduslike ja tehniliste ainetega, sealhulgas julgustab poisse harima ennast naiselikeks peetavate tegevuste alal sellistes valdkondades nagu majapidamistööd ja hooldusülesanded, samal ajal julgustab ka võrdse osalemise ja esindatuse edendamist kollektiivsetes otsustusprotsessides ja koolide juhtimises ning kõigis koolivälistes tegevustes; kutsub asjaosalisi üles tagama, et nende tõhusate tegevuste rahastamist kaitstakse;

| 33. | märgib, et tuleb võtta meetmeid, millega julgustatakse naiste eraldi edendamist kultuuri ning kunsti- ja intellektuaalse loomingu loomise ja levitamise valdkonnas, võideldes struktuurse ja levinud diskrimineerimisega, mida naised selles valdkonnas kogevad, soodustades naiste ja meeste tasakaalustatud esindatust avalikus kunsti- ja kultuuritegevuses ning pakkudes rahalist toetust ja positiivseid meetmeid, et lahendada ebavõrdsus nendes valdkondades; |
| --- | --- |

33.

märgib, et tuleb võtta meetmeid, millega julgustatakse naiste eraldi edendamist kultuuri ning kunsti- ja intellektuaalse loomingu loomise ja levitamise valdkonnas, võideldes struktuurse ja levinud diskrimineerimisega, mida naised selles valdkonnas kogevad, soodustades naiste ja meeste tasakaalustatud esindatust avalikus kunsti- ja kultuuritegevuses ning pakkudes rahalist toetust ja positiivseid meetmeid, et lahendada ebavõrdsus nendes valdkondades;

| 34. | nõuab info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale võrdse juurdepääsu arendamist, selle kasutamise võimaldamist ja sellealast haridust tütarlastele ja poistele alates eelkoolist, pöörates erilist tähelepanu lastele ja noortele, kes on pärit maapiirkondadest või tõrjutud kogukondadest või kellel on erivajadused, et parandada digikirjaoskust, levitada tõhusaid hariduspoliitika vahendeid ja parandada õpetajate koolitust eesmärgiga suurendada naissoost üliõpilaste ja kõrgkooli lõpetanute osakaalu loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika erialadel; väljendab sellega seoses heameelt kõigi algatuste ja programmide üle, mille eesmärk on tuua tütarlapsi nende erialade ja vastavate teaduskarjääride juurde; |
| --- | --- |

34.

nõuab info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale võrdse juurdepääsu arendamist, selle kasutamise võimaldamist ja sellealast haridust tütarlastele ja poistele alates eelkoolist, pöörates erilist tähelepanu lastele ja noortele, kes on pärit maapiirkondadest või tõrjutud kogukondadest või kellel on erivajadused, et parandada digikirjaoskust, levitada tõhusaid hariduspoliitika vahendeid ja parandada õpetajate koolitust eesmärgiga suurendada naissoost üliõpilaste ja kõrgkooli lõpetanute osakaalu loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika erialadel; väljendab sellega seoses heameelt kõigi algatuste ja programmide üle, mille eesmärk on tuua tütarlapsi nende erialade ja vastavate teaduskarjääride juurde;

| 35. | rõhutab, et on oluline kehtestada haridusmeetmed, mille eesmärk on tunnustada naiste rolli ajaloos, teaduses, poliitikas, kirjanduses, kunstis, hariduses ja teistes valdkondades ning harida inimesi sellel teemal; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et on oluline kehtestada haridusmeetmed, mille eesmärk on tunnustada naiste rolli ajaloos, teaduses, poliitikas, kirjanduses, kunstis, hariduses ja teistes valdkondades ning harida inimesi sellel teemal;

| 36. | nõuab, et tehtaks kõik vajalik selleks, et edendada tööd alushariduse, põhihariduse ja hoolduse valdkonnas nii naistele kui ka meestele sobiva tööna; |
| --- | --- |

36.

nõuab, et tehtaks kõik vajalik selleks, et edendada tööd alushariduse, põhihariduse ja hoolduse valdkonnas nii naistele kui ka meestele sobiva tööna;

| 37. | palub liikmesriikidel töötada välja riiklikud eeskirjad või neid tugevdada, et võidelda stereotüüpsete soorollidega seonduva negatiivse mõju vastu, mis tuleneb meedias ja reklaamides edastatavatest väärtustest ning mis liiga sageli kahjustab koolide vastavasisulist tööd; |
| --- | --- |

37.

palub liikmesriikidel töötada välja riiklikud eeskirjad või neid tugevdada, et võidelda stereotüüpsete soorollidega seonduva negatiivse mõju vastu, mis tuleneb meedias ja reklaamides edastatavatest väärtustest ning mis liiga sageli kahjustab koolide vastavasisulist tööd;

| 38. | nõuab täiendavaid meetmeid, millega tugevdatakse kooliharidust soolise võrdõiguslikkuse ja ettevõtluskoolitse valdkonnas, ning soolise hariduse kogemusõppeprogrammide rakendamist kogukonnas kohalike ametiasutuste kaudu; |
| --- | --- |

38.

nõuab täiendavaid meetmeid, millega tugevdatakse kooliharidust soolise võrdõiguslikkuse ja ettevõtluskoolitse valdkonnas, ning soolise hariduse kogemusõppeprogrammide rakendamist kogukonnas kohalike ametiasutuste kaudu;

| 39. | nõuab uue impulsi andmist kogemusõppe akrediteerimisele pädevustunnistuse abil, samuti tööpõhise õppe tunnistuse kvaliteedi tagamist seoses kutseõppega, sest see aitab tütarlastel ja naistel leida paremat tööd ning siseneda või naasta tööturule ning ühtlasi tagada, et naisi koheldakse väärikuse ja pädevuse poolest meestega võrdselt; |
| --- | --- |

39.

nõuab uue impulsi andmist kogemusõppe akrediteerimisele pädevustunnistuse abil, samuti tööpõhise õppe tunnistuse kvaliteedi tagamist seoses kutseõppega, sest see aitab tütarlastel ja naistel leida paremat tööd ning siseneda või naasta tööturule ning ühtlasi tagada, et naisi koheldakse väärikuse ja pädevuse poolest meestega võrdselt;

| 40. | kutsub õppematerjalide autoreid ja kirjastajaid teadvustama vajadust kehtestada sooline võrdõiguslikkus nende materjalide koostamise nõudeks, soovitades kasutada õpetajate ja õpilaste rühmade abi õppematerjali koostamisel soolise võrdõiguslikkuse kohta ning küsida nõu soolise võrdõiguslikkuse ja sooteadliku juhendamise valdkonna ekspertidelt; |
| --- | --- |

40.

kutsub õppematerjalide autoreid ja kirjastajaid teadvustama vajadust kehtestada sooline võrdõiguslikkus nende materjalide koostamise nõudeks, soovitades kasutada õpetajate ja õpilaste rühmade abi õppematerjali koostamisel soolise võrdõiguslikkuse kohta ning küsida nõu soolise võrdõiguslikkuse ja sooteadliku juhendamise valdkonna ekspertidelt;

| 41. | kutsub liikmesriike üles koostama ja levitama toimimisjuhendeid koolide, haridusvaldkonna poliitikakujundajate, õpetajate ja õppekavade kindlaksmääramise eest vastutavate isikute jaoks, et hõlmata soolist mõõdet ja soolist võrdõiguslikkust, ning tagama õpikute ja õppematerjalide sisus, keelekasutuses või illustratsioonides sisalduda võivate stereotüüpide ja seksistlikult moonutatud kujutuste kaotamine, julgustades neid isikuid ühtlasi võitlema seksismi vastu kirjanduses, filmides, muusikas, mängudes, meedias, reklaamides ja muudes valdkondades, mis võivad otsustavalt muuta poiste ja tütarlase hoiakuid, käitumist ja identiteeti; |
| --- | --- |

41.

kutsub liikmesriike üles koostama ja levitama toimimisjuhendeid koolide, haridusvaldkonna poliitikakujundajate, õpetajate ja õppekavade kindlaksmääramise eest vastutavate isikute jaoks, et hõlmata soolist mõõdet ja soolist võrdõiguslikkust, ning tagama õpikute ja õppematerjalide sisus, keelekasutuses või illustratsioonides sisalduda võivate stereotüüpide ja seksistlikult moonutatud kujutuste kaotamine, julgustades neid isikuid ühtlasi võitlema seksismi vastu kirjanduses, filmides, muusikas, mängudes, meedias, reklaamides ja muudes valdkondades, mis võivad otsustavalt muuta poiste ja tütarlase hoiakuid, käitumist ja identiteeti;

| 42. | tunnistab, et õpetajad mängivad haridusalase identiteedi väljakujunemisel suurt rolli ning avaldavad märkimisväärset mõju soopõhisele käitumisele koolis; tuletab meelde, et endiselt on vaja palju teha õpetajate mõjuvõimu suurendamiseks seoses sellega, kuidas nad saaksid kõige paremini edendada soolist võrdõiguslikkust; rõhutab seetõttu, et õpetajatele on kõigil koolihariduse ja kogemusõppe tasemetel vaja pakkuda põhjalikku alusõpet ja jätkuvaid koolitusi võrdõiguslikkuse valdkonnas, sh võimaldada neile vastastikust õpet ja koostööd välisorganisatsioonide ja asutustega, et luua teadlikkus mõjust, mida soorollid ja soolised stereotüübid avaldavad nende õpilaste enesekindlusele ja õppeainete valikule; toonitab, et tütarlastel peab koolides ja ülikoolides olema positiivseid nais- ja meessoost eeskujusid, et nad tunneksid oma potentsiaali ära ja rakendaksid seda parimal viisil, kartmata soopõhist diskrimineerimist või vääritimõistmist; |
| --- | --- |

42.

tunnistab, et õpetajad mängivad haridusalase identiteedi väljakujunemisel suurt rolli ning avaldavad märkimisväärset mõju soopõhisele käitumisele koolis; tuletab meelde, et endiselt on vaja palju teha õpetajate mõjuvõimu suurendamiseks seoses sellega, kuidas nad saaksid kõige paremini edendada soolist võrdõiguslikkust; rõhutab seetõttu, et õpetajatele on kõigil koolihariduse ja kogemusõppe tasemetel vaja pakkuda põhjalikku alusõpet ja jätkuvaid koolitusi võrdõiguslikkuse valdkonnas, sh võimaldada neile vastastikust õpet ja koostööd välisorganisatsioonide ja asutustega, et luua teadlikkus mõjust, mida soorollid ja soolised stereotüübid avaldavad nende õpilaste enesekindlusele ja õppeainete valikule; toonitab, et tütarlastel peab koolides ja ülikoolides olema positiivseid nais- ja meessoost eeskujusid, et nad tunneksid oma potentsiaali ära ja rakendaksid seda parimal viisil, kartmata soopõhist diskrimineerimist või vääritimõistmist;

| 43. | rõhutab, et nii õpetajate alusõppesse kui ka jätkuvatesse koolitustesse tuleb lisada soolise võrdõiguslikkuse põhimõtte alane õpe ja selle kohaldamine, et kaotada täie potentsiaali realiseerimise takistused kõigi õpilaste puhul soost sõltumata; |
| --- | --- |

43.

rõhutab, et nii õpetajate alusõppesse kui ka jätkuvatesse koolitustesse tuleb lisada soolise võrdõiguslikkuse põhimõtte alane õpe ja selle kohaldamine, et kaotada täie potentsiaali realiseerimise takistused kõigi õpilaste puhul soost sõltumata;

| 44. | on kindlalt veendunud, et haridusel on ümberkujundav võime soolise võrdõiguslikkuse eest võitlemisel; tunnistab, et koolihariduse ja kogemusõppe programmides tuleb käsitleda soolist vägivalda, soolist diskrimineerimist, ahistamist, homofoobiat ja transfoobiat kõigis nende esinemise vormides, sh küberkiusamise või internetis ahistamise vorme, ning nende vastu võidelda; tunnistab, et soolist võrdõiguslikkust käsitlev ja soolise vägivalla vastane haridus toetub ohutule ja vägivallavabale koolikeskkonnale; |
| --- | --- |

44.

on kindlalt veendunud, et haridusel on ümberkujundav võime soolise võrdõiguslikkuse eest võitlemisel; tunnistab, et koolihariduse ja kogemusõppe programmides tuleb käsitleda soolist vägivalda, soolist diskrimineerimist, ahistamist, homofoobiat ja transfoobiat kõigis nende esinemise vormides, sh küberkiusamise või internetis ahistamise vorme, ning nende vastu võidelda; tunnistab, et soolist võrdõiguslikkust käsitlev ja soolise vägivalla vastane haridus toetub ohutule ja vägivallavabale koolikeskkonnale;

| 45. | rõhutab vajadust korraldada soolist aspekti käsitlevaid teadlikkuse suurendamise, koolitus- ja integreerimisalgatusi kõikide hariduspoliitikasse kaasatud osaliste ja ka lapsevanemate ja tööandjate jaoks; |
| --- | --- |

45.

rõhutab vajadust korraldada soolist aspekti käsitlevaid teadlikkuse suurendamise, koolitus- ja integreerimisalgatusi kõikide hariduspoliitikasse kaasatud osaliste ja ka lapsevanemate ja tööandjate jaoks;

| 46. | kutsub liikmesriike üles lähenema haridusele põlvkondadeüleselt ning tagama võrdse juurdepääsu kooliharidusele ja kogemusõppele, integreerides haridussüsteemidesse taskukohaste ja kvaliteetsete lastehoiuteenuste pakkumise ning eakate ja teiste ülalpeetavate hoolduse; kutsub liikmesriike üles osalema algatustes, millega vähendatakse otseseid ja kaudseid hariduskulusid, ning suurendama kõigi lasteaedade ja -sõimede, eelkoolide, koolide ja koolivälise tegevuse võrgustike suutlikkust, järgides nõuetekohaselt põhimõtet kaasata lapsed, kes elavad vaesuses või vaesusriskis; rõhutab, kui oluline see on selleks, et aidata kõigil naistel ja meestel, sh üksikvanematel ühitada pere- ja tööelu ning kindlustada naiste osalemine elukestvas õppes ja kutsehariduses ja -koolituses, luues samas eeskujusid tütarlaste mõjuvõimu suurendamiseks; |
| --- | --- |

46.

kutsub liikmesriike üles lähenema haridusele põlvkondadeüleselt ning tagama võrdse juurdepääsu kooliharidusele ja kogemusõppele, integreerides haridussüsteemidesse taskukohaste ja kvaliteetsete lastehoiuteenuste pakkumise ning eakate ja teiste ülalpeetavate hoolduse; kutsub liikmesriike üles osalema algatustes, millega vähendatakse otseseid ja kaudseid hariduskulusid, ning suurendama kõigi lasteaedade ja -sõimede, eelkoolide, koolide ja koolivälise tegevuse võrgustike suutlikkust, järgides nõuetekohaselt põhimõtet kaasata lapsed, kes elavad vaesuses või vaesusriskis; rõhutab, kui oluline see on selleks, et aidata kõigil naistel ja meestel, sh üksikvanematel ühitada pere- ja tööelu ning kindlustada naiste osalemine elukestvas õppes ja kutsehariduses ja -koolituses, luues samas eeskujusid tütarlaste mõjuvõimu suurendamiseks;

| 47. | toonitab, et kõigi strateegiate puhul, mille eesmärk on edendada soolist võrdõiguslikkust ja suurendada tütarlaste mõjuvõimu, tuleb arvesse võtta poisse ja mehi ning neid aktiivselt kaasata; |
| --- | --- |

47.

toonitab, et kõigi strateegiate puhul, mille eesmärk on edendada soolist võrdõiguslikkust ja suurendada tütarlaste mõjuvõimu, tuleb arvesse võtta poisse ja mehi ning neid aktiivselt kaasata;

| 48. | toonitab, et riigiasutused peavad kõrghariduse raames edendama soolise võrdõiguslikkuse olulisuse ja ulatuse teemalisi kursusi ja teadusuuringuid, eelkõige integreerides soolise võrdõiguslikkusega seotud ained õppekavadesse, nähes ette konkreetsed kraadiõppekursused ning edendades selles valdkonnas spetsialiseerumist ja teadusuuringuid; |
| --- | --- |

48.

toonitab, et riigiasutused peavad kõrghariduse raames edendama soolise võrdõiguslikkuse olulisuse ja ulatuse teemalisi kursusi ja teadusuuringuid, eelkõige integreerides soolise võrdõiguslikkusega seotud ained õppekavadesse, nähes ette konkreetsed kraadiõppekursused ning edendades selles valdkonnas spetsialiseerumist ja teadusuuringuid;

| 49. | kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike üles tegema edusamme eri liikmesriikides välja antud diplomite, tunnistuste ja muude kutsekvalifikatsioonitõendite vastastikuse tunnustamise valdkonnas ning eri kutsealadel tegevuse alustamise riiklike eeskirjade kooskõlastamise ja ühtlustamise valdkonnas, et nii liidust kui ka väljastpoolt liitu pärit väljarännanud naised saaksid oma koolitusele ja kvalifikatsioonile vastava töökoha; |
| --- | --- |

49.

kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike üles tegema edusamme eri liikmesriikides välja antud diplomite, tunnistuste ja muude kutsekvalifikatsioonitõendite vastastikuse tunnustamise valdkonnas ning eri kutsealadel tegevuse alustamise riiklike eeskirjade kooskõlastamise ja ühtlustamise valdkonnas, et nii liidust kui ka väljastpoolt liitu pärit väljarännanud naised saaksid oma koolitusele ja kvalifikatsioonile vastava töökoha;

Investeerimine, järelevalve ja hindamine

| 50. | märgib, et sõltumatud asutused peavad teostama järelevalvet ja hindama soolise võrdõiguslikkuse poliitika vastuvõtmisest tulenevaid edusamme haridusasutustes ning kohalikke, piirkondlikke, riiklikke ja Euroopa poliitikakujundajaid tuleb pidevalt teavitada kõikidest selles valdkonnas võetud meetmetest ja saavutatud edusammudest, samuti on hädavajalik muuta sooline aspekt haridusasutuste sise- ja välishindamise osaks; |
| --- | --- |

50.

märgib, et sõltumatud asutused peavad teostama järelevalvet ja hindama soolise võrdõiguslikkuse poliitika vastuvõtmisest tulenevaid edusamme haridusasutustes ning kohalikke, piirkondlikke, riiklikke ja Euroopa poliitikakujundajaid tuleb pidevalt teavitada kõikidest selles valdkonnas võetud meetmetest ja saavutatud edusammudest, samuti on hädavajalik muuta sooline aspekt haridusasutuste sise- ja välishindamise osaks;

| 51. | toonitab, kui oluline on koostöö haridusvaldkonna eri haldusasutuste vahel ja heade tavade vahetamine seoses selliste projektide ja programmide väljatöötamisega, millega edendatakse teadlikkust ühisõppe ja mõtestatud soolise võrdõiguslikkuse põhimõtetest ning levitatakse neid põhimõtteid hariduskogukonnas; |
| --- | --- |

51.

toonitab, kui oluline on koostöö haridusvaldkonna eri haldusasutuste vahel ja heade tavade vahetamine seoses selliste projektide ja programmide väljatöötamisega, millega edendatakse teadlikkust ühisõppe ja mõtestatud soolise võrdõiguslikkuse põhimõtetest ning levitatakse neid põhimõtteid hariduskogukonnas;

| 52. | kutsub Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituuti (EIGE) üles jätkama tööd, et koondada võrreldavad sooliselt eristatud andmed ja koostada tulemustabelid kõigis poliitikavaldkondades, sealhulgas hariduses, ning kinnitab veel kord, kui oluline on teha uuringuid hariduspoliitika mõju kohta soolisele ebavõrdsusele, nähes ette kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed vahendid selle mõju hindamiseks, kasutades ka soopõhist eelarvestrateegiat, et edendada nii hariduse kättesaadavust kui ka õigust haridusressurssidele; |
| --- | --- |

52.

kutsub Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituuti (EIGE) üles jätkama tööd, et koondada võrreldavad sooliselt eristatud andmed ja koostada tulemustabelid kõigis poliitikavaldkondades, sealhulgas hariduses, ning kinnitab veel kord, kui oluline on teha uuringuid hariduspoliitika mõju kohta soolisele ebavõrdsusele, nähes ette kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed vahendid selle mõju hindamiseks, kasutades ka soopõhist eelarvestrateegiat, et edendada nii hariduse kättesaadavust kui ka õigust haridusressurssidele;

| 53. | tunnistab, et on põhjapanevalt tähtis hinnata tulevaste haridusalaste õigusaktide mõju soolisele võrdõiguslikkusele ja vajaduse korral kehtivad õigusaktid läbi vaadata kooskõlas selle põhimõttega; |
| --- | --- |

53.

tunnistab, et on põhjapanevalt tähtis hinnata tulevaste haridusalaste õigusaktide mõju soolisele võrdõiguslikkusele ja vajaduse korral kehtivad õigusaktid läbi vaadata kooskõlas selle põhimõttega;

| 54. | rõhutab, et soolise võrdõiguslikkuse programmide rakendamise järelevalvemenetlused ja vastava hindamise peavad läbi viima haridusalased teaduskeskused tihedas koostöös sooküsimuste spetsialistide, ELi loodud asutuste ja kohalike asutustega; nõuab, et liikmesriigid ja komisjon koguksid kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid sooliselt eristatud andmeid; |
| --- | --- |

54.

rõhutab, et soolise võrdõiguslikkuse programmide rakendamise järelevalvemenetlused ja vastava hindamise peavad läbi viima haridusalased teaduskeskused tihedas koostöös sooküsimuste spetsialistide, ELi loodud asutuste ja kohalike asutustega; nõuab, et liikmesriigid ja komisjon koguksid kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid sooliselt eristatud andmeid;

| 55. | soovitab luua Euroopa soolise võrdõiguslikkuse iga-aastase auhinna, millega tunnustatakse selle eesmärgi saavutamisel silma paistnud haridusasutusi, ning innustab liikmesriike tegema sama riigi tasandil; |
| --- | --- |

55.

soovitab luua Euroopa soolise võrdõiguslikkuse iga-aastase auhinna, millega tunnustatakse selle eesmärgi saavutamisel silma paistnud haridusasutusi, ning innustab liikmesriike tegema sama riigi tasandil;

| 56. | rõhutab vajadust koostada tegevuskavad ja eraldada vahendid soopõhiste haridusprojektide rakendamiseks ja sootundlike haridusstruktuuride jaoks ning soovitab kasutada selleks saadaolevaid Euroopa rahastamisvahendeid, eelkõige investeerimiskava, programmi „Horisont 2020“ ja ELi struktuurifonde, sh Euroopa Sotsiaalfondi; |
| --- | --- |

56.

rõhutab vajadust koostada tegevuskavad ja eraldada vahendid soopõhiste haridusprojektide rakendamiseks ja sootundlike haridusstruktuuride jaoks ning soovitab kasutada selleks saadaolevaid Euroopa rahastamisvahendeid, eelkõige investeerimiskava, programmi „Horisont 2020“ ja ELi struktuurifonde, sh Euroopa Sotsiaalfondi;

o

o o

| 57. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

57.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0074.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0050.

(3)  https://europa.eu/eyd2015/et/eu-european-parliament/posts/every-girl-and-woman-has-right-education

---

| 22.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 316/192 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 316/192

---

P8_TA(2015)0313

Euroopa Majanduspiirkonna ja Šveitsi suhted ning siseturu täielikku rakendamist takistavad asjaolud

Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta resolutsioon Euroopa Majanduspiirkonna ja Šveitsi suhete ning siseturu täielikku rakendamist takistavate asjaolude kohta (2015/2061(INI))

(2017/C 316/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 22. juulil 1972 sõlmitud vabakaubanduslepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 22. juulil 1972 sõlmitud vabakaubanduslepingut,

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahel 21. juunil 1999 sõlmitud isikute vaba liikumise lepingut, ning eriti selle I lisa isikute vaba liikumise kohta ning III lisa kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahel 21. juunil 1999 sõlmitud isikute vaba liikumise lepingut, ning eriti selle I lisa isikute vaba liikumise kohta ning III lisa kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 25. juunil 2009. aastal sõlmitud lepingut kaubaveoga seotud kontrolli ja formaalsuste lihtsustamise ning tolli turvameetmete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 25. juunil 2009. aastal sõlmitud lepingut kaubaveoga seotud kontrolli ja formaalsuste lihtsustamise ning tolli turvameetmete kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 21. juunil 1999. aastal sõlmitud lepingut vastavushindamise vastastikuse tunnustamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 21. juunil 1999. aastal sõlmitud lepingut vastavushindamise vastastikuse tunnustamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 21. juunil 1999. aastal sõlmitud kokkulepet riigihangete teatavate aspektide kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 21. juunil 1999. aastal sõlmitud kokkulepet riigihangete teatavate aspektide kohta,

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu 27. mai 2008. aasta protokolli, mis käsitleb Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia osalemist lepingus seoses nende ühinemisega Euroopa Liiduga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu 27. mai 2008. aasta protokolli, mis käsitleb Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia osalemist lepingus seoses nende ühinemisega Euroopa Liiduga,

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu 26. oktoobri 2004. aasta protokolli, mis käsitleb Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi osalemist lepingus seoses nende ühinemisega Euroopa Liiduga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu 26. oktoobri 2004. aasta protokolli, mis käsitleb Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi osalemist lepingus seoses nende ühinemisega Euroopa Liiduga,

| — | võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) lepingut,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (teenuste direktiiv) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (teenuste direktiiv) (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2013. aasta direktiivi 2013/55/EL kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2013. aasta direktiivi 2013/55/EL kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 7. septembri 2010. aasta resolutsiooni Euroopa Majanduspiirkonna ja Šveitsi ning takistuste kohta siseturu täielikul rakendamisel (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. septembri 2010. aasta resolutsiooni Euroopa Majanduspiirkonna ja Šveitsi ning takistuste kohta siseturu täielikul rakendamisel (3),

| — | võttes arvesse oma 16. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni Islandi 2012. aasta eduaruande ja valimistejärgsete väljavaadete kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni Islandi 2012. aasta eduaruande ja valimistejärgsete väljavaadete kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 11. märtsi 2015. aasta resolutsiooni ühtse turu juhtimise kohta Euroopa 2015. aasta poolaasta raames (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. märtsi 2015. aasta resolutsiooni ühtse turu juhtimise kohta Euroopa 2015. aasta poolaasta raames (5),

| — | võttes arvesse nõukogu 21. märtsi 2014. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. märtsi 2014. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2014. aasta järeldusi homogeensema laiema ühtse turu ja ELi suhete kohta ELi mittekuuluvate Lääne-Euroopa riikidega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2014. aasta järeldusi homogeensema laiema ühtse turu ja ELi suhete kohta ELi mittekuuluvate Lääne-Euroopa riikidega,

| — | võttes arvesse EMP nõukogu 42. koosolekul 19. novembril 2014 vastuvõetud järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EMP nõukogu 42. koosolekul 19. novembril 2014 vastuvõetud järeldusi,

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 7. detsembri 2012. aasta töödokumenti Euroopa Majanduspiirkonna toimimise läbivaatamise kohta (SWD(2012)0425), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 7. detsembri 2012. aasta töödokumenti Euroopa Majanduspiirkonna toimimise läbivaatamise kohta (SWD(2012)0425),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. novembri 2012. aasta teatist „ELi suhted Andorra Vürstiriigi, Monaco Vürstiriigi ja San Marino Vabariigiga – Võimalused suuremaks integratsiooniks ELiga“ (COM(2012)0680), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. novembri 2012. aasta teatist „ELi suhted Andorra Vürstiriigi, Monaco Vürstiriigi ja San Marino Vabariigiga – Võimalused suuremaks integratsiooniks ELiga“ (COM(2012)0680),

| — | võttes arvesse komisjoni 18. novembri 2013. aasta aruannet „ELi suhted Andorra Vürstiriigi, Monaco Vürstiriigi ja San Marino Vabariigiga: võimalused nende riikide osalemiseks siseturul“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. novembri 2013. aasta aruannet „ELi suhted Andorra Vürstiriigi, Monaco Vürstiriigi ja San Marino Vabariigiga: võimalused nende riikide osalemiseks siseturul“,

| — | võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna parlamentaarse ühiskomisjoni aruannet EMP lepingu toimimist 2013. aastal käsitleva aruande kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna parlamentaarse ühiskomisjoni aruannet EMP lepingu toimimist 2013. aastal käsitleva aruande kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna parlamentaarse ühiskomisjoni 30. mai 2013. aasta resolutsiooni EMP tuleviku ja ELi suhete kohta väikeste riikide ja Šveitsiga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna parlamentaarse ühiskomisjoni 30. mai 2013. aasta resolutsiooni EMP tuleviku ja ELi suhete kohta väikeste riikide ja Šveitsiga,

| — | võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna parlamentaarse ühiskomisjoni 26. märtsi 2014. aasta resolutsiooni ühtse turu juhtimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna parlamentaarse ühiskomisjoni 26. märtsi 2014. aasta resolutsiooni ühtse turu juhtimise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna parlamentaarse ühiskomisjoni 17. märtsi 2015. aasta resolutsiooni Euroopa tööstuspoliitika kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna parlamentaarse ühiskomisjoni 17. märtsi 2015. aasta resolutsiooni Euroopa tööstuspoliitika kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna parlamentaarse ühiskomisjoni 17. märtsi 2015. aasta resolutsiooni Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse ning selle võimaliku mõju kohta EMP EFTA riikidele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna parlamentaarse ühiskomisjoni 17. märtsi 2015. aasta resolutsiooni Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse ning selle võimaliku mõju kohta EMP EFTA riikidele,

| — | võttes arvesse 14. jaanuari 2015. aasta raportit Šveitsi välispoliitika kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 14. jaanuari 2015. aasta raportit Šveitsi välispoliitika kohta,

| — | võttes arvesse EMP EFTA riikide 35. siseturu tulemustabelit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EMP EFTA riikide 35. siseturu tulemustabelit,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut ja eriti selle artiklit 217, milles antakse liidule õigus sõlmida rahvusvahelisi lepinguid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut ja eriti selle artiklit 217, milles antakse liidule õigus sõlmida rahvusvahelisi lepinguid,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A8-0244/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A8-0244/2015),

| A. | arvestades, et Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) riigid (Island, Liechtenstein, Norra ja Šveits) kuuluvad Euroopa Liidu olulisemate kaubanduspartnerite hulka, kusjuures Šveits on kaubavahetuse mahu poolest neljandal ja Norra viiendal kohal; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) riigid (Island, Liechtenstein, Norra ja Šveits) kuuluvad Euroopa Liidu olulisemate kaubanduspartnerite hulka, kusjuures Šveits on kaubavahetuse mahu poolest neljandal ja Norra viiendal kohal;

| B. | arvestades, et ELi ja kolme EFTA riigi (Islandi, Liechtensteini ja Norra) suhted põhinevad Euroopa Majanduspiirkonnal (EMP), mis annab võimaluse osaleda siseturul, kuna Euroopa Majanduspiirkonna lepingut hallatakse ja kontrollitakse suurel määral institutsioonilises raamistikus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi ja kolme EFTA riigi (Islandi, Liechtensteini ja Norra) suhted põhinevad Euroopa Majanduspiirkonnal (EMP), mis annab võimaluse osaleda siseturul, kuna Euroopa Majanduspiirkonna lepingut hallatakse ja kontrollitakse suurel määral institutsioonilises raamistikus;

| C. | arvestades, et Šveitsi rahvas hääletas 1992. aasta rahvahääletusel EMP lepingus osalemise vastu ning seetõttu põhinevad Šveitsi ja ELi suhted praegu rohkem kui 100 sektoripõhisel lepingul, mis võimaldavad siseturuga suures osas integreeruda; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Šveitsi rahvas hääletas 1992. aasta rahvahääletusel EMP lepingus osalemise vastu ning seetõttu põhinevad Šveitsi ja ELi suhted praegu rohkem kui 100 sektoripõhisel lepingul, mis võimaldavad siseturuga suures osas integreeruda;

| D. | arvestades, et hästi toimiv ja tõhus ühtne turg, mis põhineb suure konkurentsivõimega sotsiaalsel turumajandusel, on vajalik majanduskasvu ja konkurentsivõime edendamiseks ning töökohtade loomiseks Euroopa majanduse elavdamise eesmärgil, kuid ühtset turgu käsitlevad õigusaktid tuleb asjakohaselt siseriiklikusse õigusse üle võtta, neid tuleb rakendada ja järgida, et ELi liikmesriigid ning EMP ja EFTA riigid saaksid sellest täiel määral kasu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et hästi toimiv ja tõhus ühtne turg, mis põhineb suure konkurentsivõimega sotsiaalsel turumajandusel, on vajalik majanduskasvu ja konkurentsivõime edendamiseks ning töökohtade loomiseks Euroopa majanduse elavdamise eesmärgil, kuid ühtset turgu käsitlevad õigusaktid tuleb asjakohaselt siseriiklikusse õigusse üle võtta, neid tuleb rakendada ja järgida, et ELi liikmesriigid ning EMP ja EFTA riigid saaksid sellest täiel määral kasu;

Sissejuhatus

| 1. | on seisukohal, et EMP leping on üks peamisi majanduskasvu edendavaid tegureid ning kõige kaugeleulatuvam ja laiahaardelisem vahend, mis võimaldab laiendada ühtset turgu kolmandatesse riikidesse; on veendunud, et arvestades ELi-siseseid suundumusi, on see osutunud usaldusväärseks, tõhusaks ja hästi toimivaks lepinguks, mis aitab tagada ühtse turu terviklikkuse ka pikaajalises perspektiivis; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et EMP leping on üks peamisi majanduskasvu edendavaid tegureid ning kõige kaugeleulatuvam ja laiahaardelisem vahend, mis võimaldab laiendada ühtset turgu kolmandatesse riikidesse; on veendunud, et arvestades ELi-siseseid suundumusi, on see osutunud usaldusväärseks, tõhusaks ja hästi toimivaks lepinguks, mis aitab tagada ühtse turu terviklikkuse ka pikaajalises perspektiivis;

| 2. | tunnistab, et ELi, EMP EFTA riikide ning Šveitsi vahelised tugevad suhted ei piirdu majandusintegratsiooni ja ühtse turu laiendamisega, vaid aitavad suurendada stabiilsust ja heaolu kõigi kodanike ja ettevõtete, sealhulgas VKEde hüvanguks; rõhutab, kui oluline on tagada ühtse turu asjakohane toimimine, et luua kõigile võrdsed võimalused ja luua uusi töökohti; |
| --- | --- |

2.

tunnistab, et ELi, EMP EFTA riikide ning Šveitsi vahelised tugevad suhted ei piirdu majandusintegratsiooni ja ühtse turu laiendamisega, vaid aitavad suurendada stabiilsust ja heaolu kõigi kodanike ja ettevõtete, sealhulgas VKEde hüvanguks; rõhutab, kui oluline on tagada ühtse turu asjakohane toimimine, et luua kõigile võrdsed võimalused ja luua uusi töökohti;

Ühtset turgu reguleerivate õigusaktide rakendamine EMP ja EFTA riikides

| 3. | märgib murega, et EMP EFTA riikide siseturu tulemustabeli kohaselt on kolme EFTA riigi keskmine õigusaktide ülevõtmise puudujääk 1,9 %-lt 2014. aasta juulis suurenenud nüüdseks 2 %-ni; |
| --- | --- |

3.

märgib murega, et EMP EFTA riikide siseturu tulemustabeli kohaselt on kolme EFTA riigi keskmine õigusaktide ülevõtmise puudujääk 1,9 %-lt 2014. aasta juulis suurenenud nüüdseks 2 %-ni;

| 4. | peab kiiduväärseks märkimisväärseid jõupingutusi, mis on tehtud asjaomase õigustiku kiiremaks lisamiseks EMP lepingusse, ja hiljuti saavutatud kokkulepet finantsteenuste valdkonnas Euroopa järelevalveasutuse loomist käsitlevate ELi õigusaktide inkorporeerimise põhimõtete kohta; |
| --- | --- |

4.

peab kiiduväärseks märkimisväärseid jõupingutusi, mis on tehtud asjaomase õigustiku kiiremaks lisamiseks EMP lepingusse, ja hiljuti saavutatud kokkulepet finantsteenuste valdkonnas Euroopa järelevalveasutuse loomist käsitlevate ELi õigusaktide inkorporeerimise põhimõtete kohta;

| 5. | juhib tähelepanu asjaolule, et EMP EFTA riigid osalevad paljudes ELi programmides ja ametites ning praktilistes koostöömeetmetes, nagu siseturu infosüsteem või SOLVIT, ning aitavad EMP ja Norra finantsmehhanismi kaudu kaasa ELi ühtekuuluvusele; on seisukohal, et see koostöö stimuleerib suurema ühtse turu tulemuslikku toimimist; kutsub ELi ja EMP EFTA riike üles jätkama ennetusvahendite ja vastusmeetmete väljatöötamist võimalikele ohtudele reageerimiseks, eesmärgiga tagada energia siseturu funktsioneerimine; |
| --- | --- |

5.

juhib tähelepanu asjaolule, et EMP EFTA riigid osalevad paljudes ELi programmides ja ametites ning praktilistes koostöömeetmetes, nagu siseturu infosüsteem või SOLVIT, ning aitavad EMP ja Norra finantsmehhanismi kaudu kaasa ELi ühtekuuluvusele; on seisukohal, et see koostöö stimuleerib suurema ühtse turu tulemuslikku toimimist; kutsub ELi ja EMP EFTA riike üles jätkama ennetusvahendite ja vastusmeetmete väljatöötamist võimalikele ohtudele reageerimiseks, eesmärgiga tagada energia siseturu funktsioneerimine;

| 6. | on seisukohal, et asjaomaste ühtse turu õigusaktide õigeaegne ja võimalikult üheaegne rakendamine EMP ja EFTA riikide poolt on ülimalt oluline ning et seda protsessi saab parandada ja kiirendada; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et asjaomaste ühtse turu õigusaktide õigeaegne ja võimalikult üheaegne rakendamine EMP ja EFTA riikide poolt on ülimalt oluline ning et seda protsessi saab parandada ja kiirendada;

| 7. | rõhutab, et inkorporeerimist vajavate õigusaktide hulk on jätkuvalt murettekitav, ja kutsub seetõttu EMP EFTA riike üles tihedas koostöös ELiga suurendama jõupingutusi, et tagada ühtse turu terviklikkus; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et inkorporeerimist vajavate õigusaktide hulk on jätkuvalt murettekitav, ja kutsub seetõttu EMP EFTA riike üles tihedas koostöös ELiga suurendama jõupingutusi, et tagada ühtse turu terviklikkus;

| 8. | tunnistab, et õigusaktide EMPs kohaldatavuse kindlaksmääramiseks on vajalik kõigi EMP EFTA riikide poolne eelnev nõusolek ja et enne õigusnormide inkorporeerimist võivad olla vajalikud tehnilised kohandused; tunneb aga muret selle pärast, et arvukad taotlused kohanduste ja erandite tegemiseks põhjustavad viivitusi ja võivad ühtset turgu killustada; kutsub neid riike tungivalt üles olukorda selles osas parandama ja tegema koostööd ELiga, et tagada laiemal ühtsel turul võrdsed võimalused; |
| --- | --- |

8.

tunnistab, et õigusaktide EMPs kohaldatavuse kindlaksmääramiseks on vajalik kõigi EMP EFTA riikide poolne eelnev nõusolek ja et enne õigusnormide inkorporeerimist võivad olla vajalikud tehnilised kohandused; tunneb aga muret selle pärast, et arvukad taotlused kohanduste ja erandite tegemiseks põhjustavad viivitusi ja võivad ühtset turgu killustada; kutsub neid riike tungivalt üles olukorda selles osas parandama ja tegema koostööd ELiga, et tagada laiemal ühtsel turul võrdsed võimalused;

| 9. | juhib tähelepanu asjaolule, et pärast Euroopa Majanduspiirkonna lepingule allakirjutamist on EL hakanud üha rohkem ameteid kasutama; väljendab rahulolu selle üle, et nende ametite toimingutes osalevad EMP EFTA riigid; kutsub EMP EFTA riike ning Euroopa Komisjoni üles seda koostööd ja osalust jätkuvalt parandama; |
| --- | --- |

9.

juhib tähelepanu asjaolule, et pärast Euroopa Majanduspiirkonna lepingule allakirjutamist on EL hakanud üha rohkem ameteid kasutama; väljendab rahulolu selle üle, et nende ametite toimingutes osalevad EMP EFTA riigid; kutsub EMP EFTA riike ning Euroopa Komisjoni üles seda koostööd ja osalust jätkuvalt parandama;

| 10. | juhib tähelepanu asjaolule, et EL ja USA peavad praegu läbirääkimisi laiaulatusliku vabakaubandus- ja investeerimislepingu üle; rõhutab, et Euroopa Majanduspiirkonna lepingu kohaselt kohaldavad EMP EFTA riigid ühtse turu eeskirju ning et eduka kaubandus- ja investeerimispartnerluse mõju siseturule avaldub tõenäoliselt ka EMP EFTA riikide puhul; rõhutab ühtlasi, et TTIP sõlmimine ei tohi kaasa tuua uute kaubandustõkete kehtestamist ELi ja EMP EFTA riikide vahel; |
| --- | --- |

10.

juhib tähelepanu asjaolule, et EL ja USA peavad praegu läbirääkimisi laiaulatusliku vabakaubandus- ja investeerimislepingu üle; rõhutab, et Euroopa Majanduspiirkonna lepingu kohaselt kohaldavad EMP EFTA riigid ühtse turu eeskirju ning et eduka kaubandus- ja investeerimispartnerluse mõju siseturule avaldub tõenäoliselt ka EMP EFTA riikide puhul; rõhutab ühtlasi, et TTIP sõlmimine ei tohi kaasa tuua uute kaubandustõkete kehtestamist ELi ja EMP EFTA riikide vahel;

Liechtensteini Vürstiriik

| 11. | peab murettekitavaks asjaolu, et Liechtensteini puudujääk õigusaktide ülevõtmisel suurenes 0,7 %-lt 1,2 %-ni; on mures ka selle pärast, et Liechtensteini õigusaktid, mis käsitlevad EMP riikide kodanike teatavate pereliikmete õigust riiki siseneda ja seal elada ning Liechtensteinis elavatele EMP riikide kodanikele kehtestatud piiranguid asuda tööle teises EMP riigis, mida Liechtenstein käsitab EMP lepingu kohastel kvoodieeskirjadel põhineva korrana, ei ole nähtavasti täielikult kooskõlas EMP õigusega; |
| --- | --- |

11.

peab murettekitavaks asjaolu, et Liechtensteini puudujääk õigusaktide ülevõtmisel suurenes 0,7 %-lt 1,2 %-ni; on mures ka selle pärast, et Liechtensteini õigusaktid, mis käsitlevad EMP riikide kodanike teatavate pereliikmete õigust riiki siseneda ja seal elada ning Liechtensteinis elavatele EMP riikide kodanikele kehtestatud piiranguid asuda tööle teises EMP riigis, mida Liechtenstein käsitab EMP lepingu kohastel kvoodieeskirjadel põhineva korrana, ei ole nähtavasti täielikult kooskõlas EMP õigusega;

Islandi Vabariik

| 12. | võtab teadmiseks Islandi valitsuse 12. märtsil 2015 saadetud kirja tema kui ELi kandidaatriigi seisukoha kohta; palub Islandil tungivalt suurendada jõupingutusi EMP lepingus kindlaks määratud kohustuste täitmisel, arvestades, et õigusaktide ülevõtmise puudujääk on Islandi puhul 2,8 %, mis on kõigi asjaomaste riikide seas kõrgeim; kutsub ELi ja Islandit üles veelgi tugevdama koostööd, muu hulgas Põhja-Atlandi piirkonnas suurõnnetusteks valmisoleku suurendamiseks ning vahendite eraldamiseks, et lahendada suurõnnetustega kaasnevaid probleeme; |
| --- | --- |

12.

võtab teadmiseks Islandi valitsuse 12. märtsil 2015 saadetud kirja tema kui ELi kandidaatriigi seisukoha kohta; palub Islandil tungivalt suurendada jõupingutusi EMP lepingus kindlaks määratud kohustuste täitmisel, arvestades, et õigusaktide ülevõtmise puudujääk on Islandi puhul 2,8 %, mis on kõigi asjaomaste riikide seas kõrgeim; kutsub ELi ja Islandit üles veelgi tugevdama koostööd, muu hulgas Põhja-Atlandi piirkonnas suurõnnetusteks valmisoleku suurendamiseks ning vahendite eraldamiseks, et lahendada suurõnnetustega kaasnevaid probleeme;

Norra Kuningriik

| 13. | hindab positiivselt asjaolu, et Norra, kellega on sidemed viimastel aastatel tihenenud, osaleb nn eesrindlikus algatuses (Frontrunners initiative), mille eesmärk on ühtse turu edendamine; märgib aga, et õigusaktide ülevõtmise puudujääk on suurenenud 2 %-ni, ja palub Norral tungivalt suurendada jõupingutusi sellega seoses, pidades silmas eeskätt energia siseturu lõpuleviimist; soovitab koostööd tõhustada, muu hulgas energiapoliitika vallas; rõhutab, et ikka veel on teatavate toodete suurte impordimaksudega seotud probleeme, millega tuleb tegeleda; |
| --- | --- |

13.

hindab positiivselt asjaolu, et Norra, kellega on sidemed viimastel aastatel tihenenud, osaleb nn eesrindlikus algatuses (Frontrunners initiative), mille eesmärk on ühtse turu edendamine; märgib aga, et õigusaktide ülevõtmise puudujääk on suurenenud 2 %-ni, ja palub Norral tungivalt suurendada jõupingutusi sellega seoses, pidades silmas eeskätt energia siseturu lõpuleviimist; soovitab koostööd tõhustada, muu hulgas energiapoliitika vallas; rõhutab, et ikka veel on teatavate toodete suurte impordimaksudega seotud probleeme, millega tuleb tegeleda;

Andorra Vürstiriik, Monaco Vürstiriik ja San Marino Vabariik

| 14. | tunnistab, et tihedamad sidemed võivad olla vastastikku kasulikud, eeskätt ELi naaberpiirkondade piirkondlikul ja kohalikul tasandil ja peab seetõttu kiiduväärseks assotsieerimislepingu läbirääkimiste alustamist, mis on märkimisväärne samm nende riikide ühtsel turul osalemise suunas ja võib-olla ka valdkondades, mis sellega ei piirdu, võttes arvesse nende riikide eripära; |
| --- | --- |

14.

tunnistab, et tihedamad sidemed võivad olla vastastikku kasulikud, eeskätt ELi naaberpiirkondade piirkondlikul ja kohalikul tasandil ja peab seetõttu kiiduväärseks assotsieerimislepingu läbirääkimiste alustamist, mis on märkimisväärne samm nende riikide ühtsel turul osalemise suunas ja võib-olla ka valdkondades, mis sellega ei piirdu, võttes arvesse nende riikide eripära;

Ühtset turgu reguleerivate õigusaktide rakendamine Šveitsi Konföderatsiooni poolt

| 15. | peab kiiduväärseks ELi ja Šveitsi tugevaid, püsivalt väga häid ja pikaajalisi suhteid, mis on viimastel kümnenditel aidanud kindlustada Euroopa rahu, heaolu ja majanduskasvu; on veendunud, et suhteid saab tihendada mõlemale poolele kasulikul viisil, muutes täielikus kooskõlas ELi aluspõhimõtetega põhjalikult sektoripõhiseid lepinguid, ning et need suhted aitavad suurendada arvukaid ühisjooni ja tugevdada vastastikuseid huve; |
| --- | --- |

15.

peab kiiduväärseks ELi ja Šveitsi tugevaid, püsivalt väga häid ja pikaajalisi suhteid, mis on viimastel kümnenditel aidanud kindlustada Euroopa rahu, heaolu ja majanduskasvu; on veendunud, et suhteid saab tihendada mõlemale poolele kasulikul viisil, muutes täielikus kooskõlas ELi aluspõhimõtetega põhjalikult sektoripõhiseid lepinguid, ning et need suhted aitavad suurendada arvukaid ühisjooni ja tugevdada vastastikuseid huve;

| 16. | väljendab sellega seoses heameelt läbirääkimiste alustamise üle 2014. aasta mais institutsioonilise raamistiku loomiseks, mis on kahepoolse lähenemisviisi arendamise eeltingimus; rõhutab, et sellise raamlepinguta täiendavaid lepinguid Šveitsi osalemise kohta siseturul ei sõlmita; palub Šveitsi valitsusel tungivalt suurendada jõupingutusi, et hoogustada läbirääkimisi pooleliolevate küsimuste lahendamiseks; |
| --- | --- |

16.

väljendab sellega seoses heameelt läbirääkimiste alustamise üle 2014. aasta mais institutsioonilise raamistiku loomiseks, mis on kahepoolse lähenemisviisi arendamise eeltingimus; rõhutab, et sellise raamlepinguta täiendavaid lepinguid Šveitsi osalemise kohta siseturul ei sõlmita; palub Šveitsi valitsusel tungivalt suurendada jõupingutusi, et hoogustada läbirääkimisi pooleliolevate küsimuste lahendamiseks;

| 17. | võtab teadmiseks 9. veebruari 2014. aasta rahvaalgatuse „Peatage massiline sisseränne“ tulemuse ja Šveitsi Liidunõukogu 11. veebruari 2015. aasta otsused sellega seotud rakendusakti eelnõu ja uute kõrvalmeetmete rakendamise kohta; juhib tähelepanu asjaolule, et see on vastuolus kohustustega, mis tulenevad isikute vaba liikumist käsitlevast kokkuleppest, ja ootab, et Šveits neid kohustusi täidaks; juhib tähelepanu sellele, et kolmandatest riikidest pärit kodanike rände küsimust ei tohiks segi ajada aluslepingutes sätestatud isikute vaba liikumisega; märgib sellega seoses, et Šveitsi kehtestatud ühepoolsed meetmed Horvaatia kodanike diskrimineerimise vältimiseks ei asenda täielikult selle protokolli ratifitseerimist, millega laiendatakse isikute vaba liikumist käsitlevat lepingut Horvaatiale, ning et selle protokolli ratifitseerimine teeks võimalikuks Šveitsi osaluse jätkamise ja laiendamise programmis „Horisont 2020“ pärast 2016. aastat, soodustades teadlaste juurdepääsu „Horisont 2020“ kaudu rahastamisele; kutsub komisjoni üles tegema koostööd Šveitsi ja liikmesriikidega, et jõuda rahuldava lahenduseni, millega respekteeritaks asjaomaste lepingute sätteid ja järgitaks õigusriigi põhimõtteid; |
| --- | --- |

17.

võtab teadmiseks 9. veebruari 2014. aasta rahvaalgatuse „Peatage massiline sisseränne“ tulemuse ja Šveitsi Liidunõukogu 11. veebruari 2015. aasta otsused sellega seotud rakendusakti eelnõu ja uute kõrvalmeetmete rakendamise kohta; juhib tähelepanu asjaolule, et see on vastuolus kohustustega, mis tulenevad isikute vaba liikumist käsitlevast kokkuleppest, ja ootab, et Šveits neid kohustusi täidaks; juhib tähelepanu sellele, et kolmandatest riikidest pärit kodanike rände küsimust ei tohiks segi ajada aluslepingutes sätestatud isikute vaba liikumisega; märgib sellega seoses, et Šveitsi kehtestatud ühepoolsed meetmed Horvaatia kodanike diskrimineerimise vältimiseks ei asenda täielikult selle protokolli ratifitseerimist, millega laiendatakse isikute vaba liikumist käsitlevat lepingut Horvaatiale, ning et selle protokolli ratifitseerimine teeks võimalikuks Šveitsi osaluse jätkamise ja laiendamise programmis „Horisont 2020“ pärast 2016. aastat, soodustades teadlaste juurdepääsu „Horisont 2020“ kaudu rahastamisele; kutsub komisjoni üles tegema koostööd Šveitsi ja liikmesriikidega, et jõuda rahuldava lahenduseni, millega respekteeritaks asjaomaste lepingute sätteid ja järgitaks õigusriigi põhimõtteid;

| 18. | rõhutab, et isikute vaba liikumine on üks põhivabadusi ja ühtse turu üks tugisambaid ning et see on alati olnud ELi ja Šveitsi vahelise kahepoolse lähenemisviisi lahutamatu osa ja eeltingimus; toetab seetõttu täielikult ELi 2014. aasta juuli otsust jätta rahuldamata Šveitsi ametiasutuste taotlus pidada uusi läbirääkimisi isikute vaba liikumist käsitleva lepingu üle, et kehtestada kvoodid või oma kodanike eelistamise süsteem; võtab murelikult teadmiseks teated selle kohta, et mõned ettevõtted ja kantonid rakendavad oma kodanike eelistamise süsteemi, ning tuletab meelde, et selline praktika on vastuolus isikute vaba liikumist käsitleva lepinguga; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et isikute vaba liikumine on üks põhivabadusi ja ühtse turu üks tugisambaid ning et see on alati olnud ELi ja Šveitsi vahelise kahepoolse lähenemisviisi lahutamatu osa ja eeltingimus; toetab seetõttu täielikult ELi 2014. aasta juuli otsust jätta rahuldamata Šveitsi ametiasutuste taotlus pidada uusi läbirääkimisi isikute vaba liikumist käsitleva lepingu üle, et kehtestada kvoodid või oma kodanike eelistamise süsteem; võtab murelikult teadmiseks teated selle kohta, et mõned ettevõtted ja kantonid rakendavad oma kodanike eelistamise süsteemi, ning tuletab meelde, et selline praktika on vastuolus isikute vaba liikumist käsitleva lepinguga;

| 19. | märgib, et isikute vaba liikumist piiravad meetmed, mida nõuti Šveitsi rahvahääletusel, ähvardavad tekitada tasakaalustamatust ja seavad ohtu ELi liikmesriikide jaoks kokkulepetest tuleneva kasu; |
| --- | --- |

19.

märgib, et isikute vaba liikumist piiravad meetmed, mida nõuti Šveitsi rahvahääletusel, ähvardavad tekitada tasakaalustamatust ja seavad ohtu ELi liikmesriikide jaoks kokkulepetest tuleneva kasu;

| 20. | märgib, et pärast Šveitsi programmis Erasmus+ osalemise üle peetud läbirääkimiste peatamist võttis Šveits kasutusele üleminekukorra; on mures selle pärast, et need meetmed mõjutavad tõenäoliselt kõrgharidusega üliõpilaste liikumist ELi ja Šveitsi vahel; palub Šveitsil ELil teha kõik endast olenev, et täita nõuded, mis on seatud riigi osalemiseks programmis Erasmus+, et tagada vahetuste vastastikkus ja mitte karistada noori; |
| --- | --- |

20.

märgib, et pärast Šveitsi programmis Erasmus+ osalemise üle peetud läbirääkimiste peatamist võttis Šveits kasutusele üleminekukorra; on mures selle pärast, et need meetmed mõjutavad tõenäoliselt kõrgharidusega üliõpilaste liikumist ELi ja Šveitsi vahel; palub Šveitsil ELil teha kõik endast olenev, et täita nõuded, mis on seatud riigi osalemiseks programmis Erasmus+, et tagada vahetuste vastastikkus ja mitte karistada noori;

| 21. | soovitab jätkata praegust tava, mille kohaselt ELi liikmesriikide taksoettevõtjad saavad Šveitsis piiramatult teenuseid osutada, kuna see on juba pikka aega aidanud kaasa majanduse arengule Šveitsi piirialadel ja on vastastikku kasutoov; |
| --- | --- |

21.

soovitab jätkata praegust tava, mille kohaselt ELi liikmesriikide taksoettevõtjad saavad Šveitsis piiramatult teenuseid osutada, kuna see on juba pikka aega aidanud kaasa majanduse arengule Šveitsi piirialadel ja on vastastikku kasutoov;

| 22. | kutsub komisjoni üles põhjalikumalt uurima, millised tagajärjed on sellel, et Šveitsi põllumajandustootjad ostavad ja rendivad maad ELi piirialadel; |
| --- | --- |

22.

kutsub komisjoni üles põhjalikumalt uurima, millised tagajärjed on sellel, et Šveitsi põllumajandustootjad ostavad ja rendivad maad ELi piirialadel;

| 23. | peab kahetsusväärseks, et Šveits on isikute vaba liikumist käsitleva lepinguga seoses ühepoolselt kasutusele võtnud ja seejärel konsolideerinud kõrvalmeetmeid, nagu näiteks tasu kehtestamine halduskulude katteks, pangatagatiste esitamise nõue või sedalaadi meetmete kombinatsioon, kuna need takistavad eeskätt VKEdel tugevalt Šveitsis lepingu alusel teenuste osutamist; kutsub Šveitsi üles eeltoodut arvesse võttes neid meetmeid läbi vaatama, et viia need kooskõlla isikute vaba liikumist käsitleva lepinguga; |
| --- | --- |

23.

peab kahetsusväärseks, et Šveits on isikute vaba liikumist käsitleva lepinguga seoses ühepoolselt kasutusele võtnud ja seejärel konsolideerinud kõrvalmeetmeid, nagu näiteks tasu kehtestamine halduskulude katteks, pangatagatiste esitamise nõue või sedalaadi meetmete kombinatsioon, kuna need takistavad eeskätt VKEdel tugevalt Šveitsis lepingu alusel teenuste osutamist; kutsub Šveitsi üles eeltoodut arvesse võttes neid meetmeid läbi vaatama, et viia need kooskõlla isikute vaba liikumist käsitleva lepinguga;

| 24. | on seisukohal, et kutsekvalifikatsioonide tunnustamist käsitleva direktiivi 2005/36/EÜ rakendamine 2013. aastal oli kõvasti hiljaks jäänud, ja nõuab, et direktiiv 2013/55/EL lisataks kiiresti isikute vaba liikumist käsitleva lepingu lisasse, ning väljendab lootust, et Šveits leiab mooduse, millega tagada selle lepingu kehtivuse säilimine; märgib, et isikute vaba liikumise lepingu II lisa uuendati hiljuti, et tagada ELi ja Šveitsi sotsiaalkindlustuse süsteemide tõhusam koordineerimine; kutsub Šveitsi üles nõuetekohaselt jätkama ELi õigusaktide rakendamist; |
| --- | --- |

24.

on seisukohal, et kutsekvalifikatsioonide tunnustamist käsitleva direktiivi 2005/36/EÜ rakendamine 2013. aastal oli kõvasti hiljaks jäänud, ja nõuab, et direktiiv 2013/55/EL lisataks kiiresti isikute vaba liikumist käsitleva lepingu lisasse, ning väljendab lootust, et Šveits leiab mooduse, millega tagada selle lepingu kehtivuse säilimine; märgib, et isikute vaba liikumise lepingu II lisa uuendati hiljuti, et tagada ELi ja Šveitsi sotsiaalkindlustuse süsteemide tõhusam koordineerimine; kutsub Šveitsi üles nõuetekohaselt jätkama ELi õigusaktide rakendamist;

| 25. | on seisukohal, et vastastikkus ja õiglus EMP riikide ja Šveitsi vahel on mõlemale poolele ühtse turu kasutamisel vajalik. |
| --- | --- |

25.

on seisukohal, et vastastikkus ja õiglus EMP riikide ja Šveitsi vahel on mõlemale poolele ühtse turu kasutamisel vajalik.

| 26. | kutsub komisjoni üles edaspidi arvestama kõiki tagajärgi Šveitsiga piirnevate ELi regioonide jaoks, enne kui kehtestatakse uusi eeskirju, nagu komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) artikli 561 hiljutine muutmine, mille eesmärk on seada ranged piirangud kolmandas riigis registreeritud ametiauto kasutamisele isiklikuks otstarbeks töötaja poolt, kelle elukoht on ELi tolliterritooriumil; |
| --- | --- |

26.

kutsub komisjoni üles edaspidi arvestama kõiki tagajärgi Šveitsiga piirnevate ELi regioonide jaoks, enne kui kehtestatakse uusi eeskirju, nagu komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) artikli 561 hiljutine muutmine, mille eesmärk on seada ranged piirangud kolmandas riigis registreeritud ametiauto kasutamisele isiklikuks otstarbeks töötaja poolt, kelle elukoht on ELi tolliterritooriumil;

| 27. | täheldab, et koostööga vastavushindamise vastastikuse tunnustamise kokkuleppe raames võib üldiselt rahule jääda, kuid leppe toimimist saaks oluliselt parandada, kui Šveits kohustuks kokkulepet pidevalt ajakohastama vastavalt uuendustele ELi õiguses; |
| --- | --- |

27.

täheldab, et koostööga vastavushindamise vastastikuse tunnustamise kokkuleppe raames võib üldiselt rahule jääda, kuid leppe toimimist saaks oluliselt parandada, kui Šveits kohustuks kokkulepet pidevalt ajakohastama vastavalt uuendustele ELi õiguses;

| 28. | nõuab riigiülest tööalast liikuvust takistavate asjaolude kõrvaldamist, et tugevdada siseturgu; rõhutab sellega seoses, kui oluline on soodustada keeleõpet ning parandada eelkõige Euroopa tööturuasutuste võrgustiku (EURES) kaudu tööotsijate teavitamist ja praktilist juhendamist Šveitsis ja kõigis Euroopa Majanduspiirkonna riikides; tunnustab sellega seoses Šveitsi aktiivset osalemist EURESe võrgustiku tegevuses, eelkõige piiriülestes piirkondades; kutsub Šveitsi üles jätkama oma riikidevaheliste ja piiriüleste EURESe teenuste ülesehitamist vastavalt praegu kehtivale EURESe määrusele, et soodustada töötajate liikuvust ja luua ELi ja Šveitsi vahel tõeliselt integreeritud tööturg; pidades silmas töötajate liikuvuse edendamist, kutsub lisaks üles tegema pingutusi selleks, et välja selgitada mitmesuguseid arenevaid tööstusvaldkondi ja peamisi kasvusektoreid, millele EMP riigid, Šveits ja liikmesriigid peaksid keskendama oma oskuste baasi, eesmärgiga viia töötajate oskused ja kvalifikatsioon paremini vastavusse pakkumise ja nõudlusega. |
| --- | --- |

28.

nõuab riigiülest tööalast liikuvust takistavate asjaolude kõrvaldamist, et tugevdada siseturgu; rõhutab sellega seoses, kui oluline on soodustada keeleõpet ning parandada eelkõige Euroopa tööturuasutuste võrgustiku (EURES) kaudu tööotsijate teavitamist ja praktilist juhendamist Šveitsis ja kõigis Euroopa Majanduspiirkonna riikides; tunnustab sellega seoses Šveitsi aktiivset osalemist EURESe võrgustiku tegevuses, eelkõige piiriülestes piirkondades; kutsub Šveitsi üles jätkama oma riikidevaheliste ja piiriüleste EURESe teenuste ülesehitamist vastavalt praegu kehtivale EURESe määrusele, et soodustada töötajate liikuvust ja luua ELi ja Šveitsi vahel tõeliselt integreeritud tööturg; pidades silmas töötajate liikuvuse edendamist, kutsub lisaks üles tegema pingutusi selleks, et välja selgitada mitmesuguseid arenevaid tööstusvaldkondi ja peamisi kasvusektoreid, millele EMP riigid, Šveits ja liikmesriigid peaksid keskendama oma oskuste baasi, eesmärgiga viia töötajate oskused ja kvalifikatsioon paremini vastavusse pakkumise ja nõudlusega.

o

o o

| 29. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

29.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 376, 27.12.2006, lk 36.

(2)  ELT L 354, 28.12.2013, lk 132.

(3)  ELT C 308 E, 20.10.2011, lk 18.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0041.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0069.

---

Neljapäev, 10. september 2015

| 22.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 316/198 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 316/198

---

P8_TA(2015)0314

Venemaa, eelkõige seoses Eston Kohveri, Oleg Sentsovi ja Oleksandr Koltšenko juhtumitega

Euroopa Parlamendi 10. septembri 2015. aasta resolutsioon Venemaa kohta, eelkõige seoses Eston Kohveri, Oleg Sentsovi ja Oleksandr Koltšenko juhtumitega (2015/2838(RSP))

(2017/C 316/20)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Venemaa põhiseadust, eriti selle artiklit 118, milles on sätestatud, et õigust mõistavad Venemaa Föderatsioonis ainult kohtud, ning artiklit 120, milles on sätestatud, et kohtunikud on erapooletud ja alluvad ainult Venemaa põhiseadusele ning föderaalseadustele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Venemaa põhiseadust, eriti selle artiklit 118, milles on sätestatud, et õigust mõistavad Venemaa Föderatsioonis ainult kohtud, ning artiklit 120, milles on sätestatud, et kohtunikud on erapooletud ja alluvad ainult Venemaa põhiseadusele ning föderaalseadustele,

| — | võttes arvesse oma 12. märtsi 2015. aasta resolutsiooni Vene opositsioonijuhi Boriss Nemtsovi mõrvamise ja demokraatia olukorra kohta Venemaal (1) ning oma varasemaid raporteid ja resolutsioone Venemaa kohta, eriti 15. jaanuari 2015. aasta resolutsiooni Venemaa ja eelkõige Aleksei Navalnõi juhtumi kohta (2), 30. aprilli 2015. aasta resolutsiooni Nadija Savtšenko juhtumi kohta (3) ja 10. juuni 2015. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Venemaa suhete hetkeseisu kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. märtsi 2015. aasta resolutsiooni Vene opositsioonijuhi Boriss Nemtsovi mõrvamise ja demokraatia olukorra kohta Venemaal (1) ning oma varasemaid raporteid ja resolutsioone Venemaa kohta, eriti 15. jaanuari 2015. aasta resolutsiooni Venemaa ja eelkõige Aleksei Navalnõi juhtumi kohta (2), 30. aprilli 2015. aasta resolutsiooni Nadija Savtšenko juhtumi kohta (3) ja 10. juuni 2015. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Venemaa suhete hetkeseisu kohta (4),

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini 19. augusti 2015. aasta avaldust Eesti politseiniku Eston Kohveri suhtes langetatud kohtuotsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini 19. augusti 2015. aasta avaldust Eesti politseiniku Eston Kohveri suhtes langetatud kohtuotsuse kohta,

| — | võttes arvesse asepresidendi ja kõrge esindaja 25. augusti 2015. aasta avaldust Ukraina kodanikele Oleg Sentsovile ja Oleksandr Koltšenkole Venemaa kohtu poolt karistuse määramise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asepresidendi ja kõrge esindaja 25. augusti 2015. aasta avaldust Ukraina kodanikele Oleg Sentsovile ja Oleksandr Koltšenkole Venemaa kohtu poolt karistuse määramise kohta,

| — | võttes arvesse oma varasemaid raporteid ja resolutsioone Venemaa kohta, eriti 23. oktoobri 2012. aasta soovitust nõukogule ühiste viisapiirangute kehtestamise kohta Sergei Magnitski juhtumiga seotud Venemaa ametnikele (5), 13. juuni 2013. aasta resolutsiooni õigusriigi põhimõtete järgimise kohta Venemaal (6), 13. märtsi 2014. aasta resolutsiooni Venemaa kohta: Bolotnaja väljaku sündmustega seotud meeleavaldajate karistamine (7), 23. oktoobri 2014. aasta resolutsiooni vabaühenduse Memorial (Sahharovi auhinna võitja aastal 2009) tegevuse lõpetamise kohta Venemaal (8) ning 2. aprilli 2014. aasta soovitust nõukogule ühiste viisapiirangute kehtestamise kohta Sergei Magnitski juhtumiga seotud Venemaa ametnikele (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid raporteid ja resolutsioone Venemaa kohta, eriti 23. oktoobri 2012. aasta soovitust nõukogule ühiste viisapiirangute kehtestamise kohta Sergei Magnitski juhtumiga seotud Venemaa ametnikele (5), 13. juuni 2013. aasta resolutsiooni õigusriigi põhimõtete järgimise kohta Venemaal (6), 13. märtsi 2014. aasta resolutsiooni Venemaa kohta: Bolotnaja väljaku sündmustega seotud meeleavaldajate karistamine (7), 23. oktoobri 2014. aasta resolutsiooni vabaühenduse Memorial (Sahharovi auhinna võitja aastal 2009) tegevuse lõpetamise kohta Venemaal (8) ning 2. aprilli 2014. aasta soovitust nõukogule ühiste viisapiirangute kehtestamise kohta Sergei Magnitski juhtumiga seotud Venemaa ametnikele (9),

| — | võttes arvesse Venemaa Föderatsiooni seitsmendat perioodilist aruannet (10), mida ÜRO inimõiguste komitee arutas 16. ja 17. märtsil 2015 peetud 3136. ja 3137. istungil (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Venemaa Föderatsiooni seitsmendat perioodilist aruannet (10), mida ÜRO inimõiguste komitee arutas 16. ja 17. märtsil 2015 peetud 3136. ja 3137. istungil (11),

| — | võttes arvesse 28. novembril 2013 toimunud ELi ja Venemaa konsultatsioone inimõiguste alal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. novembril 2013 toimunud ELi ja Venemaa konsultatsioone inimõiguste alal,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Venemaa Föderatsioon on Euroopa Nõukogu ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) ja ÜRO täisliikmena võtnud endale kohustuse järgida demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid ning austada põhivabadusi ja inimõigusi; arvestades, et viimastel kuudel on Venemaal toimunud arvukalt tõsiseid õigusriigi põhimõtete rikkumisi ja on vastu võetud piiravaid seadusi ning sellest tulenevalt tekitab sügavat muret küsimus, kuidas Venemaa täidab oma rahvusvahelisi ja siseriiklikke kohustusi; ning arvestades, et Euroopa Liit on korduvalt pakkunud täiendavat abi ja nõustamist, et aidata Venemaal oma põhiseaduslikku ja õiguskorda kooskõlas Euroopa Nõukogu standarditega ajakohastada ning sellest korrast kinni pidada; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Venemaa Föderatsioon on Euroopa Nõukogu ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) ja ÜRO täisliikmena võtnud endale kohustuse järgida demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid ning austada põhivabadusi ja inimõigusi; arvestades, et viimastel kuudel on Venemaal toimunud arvukalt tõsiseid õigusriigi põhimõtete rikkumisi ja on vastu võetud piiravaid seadusi ning sellest tulenevalt tekitab sügavat muret küsimus, kuidas Venemaa täidab oma rahvusvahelisi ja siseriiklikke kohustusi; ning arvestades, et Euroopa Liit on korduvalt pakkunud täiendavat abi ja nõustamist, et aidata Venemaal oma põhiseaduslikku ja õiguskorda kooskõlas Euroopa Nõukogu standarditega ajakohastada ning sellest korrast kinni pidada;

| B. | arvestades, et Eesti politseinik Eston Kohver rööviti 2014. aasta septembris Eesti territooriumilt Venemaa Föderatsiooni Föderaalse Julgeolekuteenistuse (FSB) poolt ja seejärel peeti teda Venemaal ebaseaduslikult kinni, mis kujutab endast rahvusvahelise õiguse selget ja rasket rikkumist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Eesti politseinik Eston Kohver rööviti 2014. aasta septembris Eesti territooriumilt Venemaa Föderatsiooni Föderaalse Julgeolekuteenistuse (FSB) poolt ja seejärel peeti teda Venemaal ebaseaduslikult kinni, mis kujutab endast rahvusvahelise õiguse selget ja rasket rikkumist;

| C. | arvestades, et Ukraina filmirežissöör Oleg Sentsov ja kodanikuaktivist Oleksandr Koltšenko, kes seisid vastu Krimmi poolsaare ebaseaduslikule annekteerimisele Venemaa poolt, vahistati 2014. aasta mais seoses väidetava Krimmis läbi viidud tegevusega; arvestades, et neid koheldi kui Venemaa kodanikke, ehkki neil on Ukraina kodakondsus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Ukraina filmirežissöör Oleg Sentsov ja kodanikuaktivist Oleksandr Koltšenko, kes seisid vastu Krimmi poolsaare ebaseaduslikule annekteerimisele Venemaa poolt, vahistati 2014. aasta mais seoses väidetava Krimmis läbi viidud tegevusega; arvestades, et neid koheldi kui Venemaa kodanikke, ehkki neil on Ukraina kodakondsus;

| D. | arvestades, et nii Oleg Sentsovi kui ka Oleksandr Koltšenko juhtumi puhul on väiteid piinamise ja raskekujulise väärkohtlemise kohta, mille tulemusel saadi neilt ebaseaduslikul teel tunnistused, millele anti hiljem õiguslik tähendus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et nii Oleg Sentsovi kui ka Oleksandr Koltšenko juhtumi puhul on väiteid piinamise ja raskekujulise väärkohtlemise kohta, mille tulemusel saadi neilt ebaseaduslikul teel tunnistused, millele anti hiljem õiguslik tähendus;

| E. | arvestades, et Oleg Sentsovi ja Oleksandr Koltšenko üle mõisteti kohut sõjaväekohtus kuritegude eest, mis kuuluvad täielikult tsiviilkohtute alluvusse; arvestades, et kohtuprotsessi moonutasid arvukad rasked menetlusvead; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Oleg Sentsovi ja Oleksandr Koltšenko üle mõisteti kohut sõjaväekohtus kuritegude eest, mis kuuluvad täielikult tsiviilkohtute alluvusse; arvestades, et kohtuprotsessi moonutasid arvukad rasked menetlusvead;

| F. | arvestades, et kohtunike ja advokaatide sõltumatusega tegelev ÜRO Inimõiguste Nõukogu eriraportöör Gabriela Knaul väljendas 2014. aasta aprillis pärast ametlikku visiiti Venemaa Föderatsiooni avaldatud aruandes sügavat muret seoses väidetega, et kohtuid otseselt ja kaudselt ähvardatakse ning kohtusüsteemile avaldatakse sobimatult mõju ja survet ning sellesse sekkutakse; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kohtunike ja advokaatide sõltumatusega tegelev ÜRO Inimõiguste Nõukogu eriraportöör Gabriela Knaul väljendas 2014. aasta aprillis pärast ametlikku visiiti Venemaa Föderatsiooni avaldatud aruandes sügavat muret seoses väidetega, et kohtuid otseselt ja kaudselt ähvardatakse ning kohtusüsteemile avaldatakse sobimatult mõju ja survet ning sellesse sekkutakse;

| G. | arvestades, et üha enam on vaja kindlat, sidusat ja arusaadavat ELi Venemaa-poliitikat, mida järgivad kõik liikmesriigid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et üha enam on vaja kindlat, sidusat ja arusaadavat ELi Venemaa-poliitikat, mida järgivad kõik liikmesriigid;

| H. | arvestades, et Minski kokkulepete rakendamise meetmete paketis nähti ette kõigi pantvangide ja kõigi ebaseaduslikult kinnipeetavate vabastamine ja vahetamine kõik-kõigi-eest põhimõttel; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Minski kokkulepete rakendamise meetmete paketis nähti ette kõigi pantvangide ja kõigi ebaseaduslikult kinnipeetavate vabastamine ja vahetamine kõik-kõigi-eest põhimõttel;

| I. | arvestades, et mitmed viimaste aastate kohtuprotsessid ja -menetlused, sealhulgas Navalnõi, Magnitski ja Hodorkovski kohtuasjad, on seadnud kahtluse alla Venemaa Föderatsiooni kohtuorganite sõltumatuse ja erapooletuse; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et mitmed viimaste aastate kohtuprotsessid ja -menetlused, sealhulgas Navalnõi, Magnitski ja Hodorkovski kohtuasjad, on seadnud kahtluse alla Venemaa Föderatsiooni kohtuorganite sõltumatuse ja erapooletuse;

| J. | arvestades, et EL on moderniseerimispartnerluse kaudu korduvalt pakkunud täiendavat abi ja nõustamist, et toetada Venemaa demokratiseerimispüüdlusi ning aidata tal põhiseaduslikust ja õiguskorrast kooskõlas Euroopa Nõukogu standarditega kinni pidada; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et EL on moderniseerimispartnerluse kaudu korduvalt pakkunud täiendavat abi ja nõustamist, et toetada Venemaa demokratiseerimispüüdlusi ning aidata tal põhiseaduslikust ja õiguskorrast kooskõlas Euroopa Nõukogu standarditega kinni pidada;

| 1. | mõistab teravalt hukka Pihkva piirkonnakohtu langetatud otsuse ja terve kohtuprotsessi Eesti politseiniku Eston Kohveri üle, kellele mõisteti 15-aastane vangistus pärast tema röövimist 2014. aastal Eesti territooriumilt, mis on ELi osa; on seisukohal, et selle juhtumi puhul rikutakse rahvusvahelist õigust ja õigusemõistmise elementaarseid standardeid; |
| --- | --- |

1.

mõistab teravalt hukka Pihkva piirkonnakohtu langetatud otsuse ja terve kohtuprotsessi Eesti politseiniku Eston Kohveri üle, kellele mõisteti 15-aastane vangistus pärast tema röövimist 2014. aastal Eesti territooriumilt, mis on ELi osa; on seisukohal, et selle juhtumi puhul rikutakse rahvusvahelist õigust ja õigusemõistmise elementaarseid standardeid;

| 2. | nõuab tungivalt, et Venemaa Föderatsioon tegutseks kooskõlas oma rahvusvaheliste kohustustega, vabastaks Eston Kohveri viivitamatult ja tagaks talle turvalise tagasipöördumise Eestisse; |
| --- | --- |

2.

nõuab tungivalt, et Venemaa Föderatsioon tegutseks kooskõlas oma rahvusvaheliste kohustustega, vabastaks Eston Kohveri viivitamatult ja tagaks talle turvalise tagasipöördumise Eestisse;

| 3. | väljendab sügavat veendumust, et Eston Kohverile ei võimaldatud algusest peale õigust õiglasele kohtumenetlusele, kuna asjas ei toimunud avalikku ülekuulamist, Eesti konsulil ei lubatud ülekuulamiste juures viibida, Eston Kohver jäeti ilma asjakohasest õigusabist, kõigele lisaks keelati tema abikaasa ja perekonna külastused ning tal kästi läbida põhjendamatu psühhiaatriline läbivaatus, mille üksikasjad on seni teadmata; |
| --- | --- |

3.

väljendab sügavat veendumust, et Eston Kohverile ei võimaldatud algusest peale õigust õiglasele kohtumenetlusele, kuna asjas ei toimunud avalikku ülekuulamist, Eesti konsulil ei lubatud ülekuulamiste juures viibida, Eston Kohver jäeti ilma asjakohasest õigusabist, kõigele lisaks keelati tema abikaasa ja perekonna külastused ning tal kästi läbida põhjendamatu psühhiaatriline läbivaatus, mille üksikasjad on seni teadmata;

| 4. | mõistab teravalt hukka Oleg Sentsovile ja Oleksandr Koltšenkole ebaseadusliku karistuse määramise ja nende vangistamise; kutsub Venemaa Föderatsiooni üles neid viivitamatult vabastama ja tagama nende turvalise tagasipöördumise Ukrainasse; nõuab, et Venemaa ametivõimud uuriksid viivitamata erapooletult ja tõhusalt piinamisväiteid, mille esitasid kohtuasjas süüdistatavad ja tunnistajad ning mille riiklik süüdistaja kohtuprotsessi käigus tagasi lükkas; nõuab, et see uurimine oleks avatud ka rahvusvahelistele vaatlejatele; |
| --- | --- |

4.

mõistab teravalt hukka Oleg Sentsovile ja Oleksandr Koltšenkole ebaseadusliku karistuse määramise ja nende vangistamise; kutsub Venemaa Föderatsiooni üles neid viivitamatult vabastama ja tagama nende turvalise tagasipöördumise Ukrainasse; nõuab, et Venemaa ametivõimud uuriksid viivitamata erapooletult ja tõhusalt piinamisväiteid, mille esitasid kohtuasjas süüdistatavad ja tunnistajad ning mille riiklik süüdistaja kohtuprotsessi käigus tagasi lükkas; nõuab, et see uurimine oleks avatud ka rahvusvahelistele vaatlejatele;

| 5. | nõuab kõigi ebaseaduslikult kinnipeetavate Ukraina kodanike, sealhulgas Nadija Savtšenko vabastamist, mis on kooskõlas Minski kokkulepete rakendamise meetmete kokku lepitud paketiga ning võetud kohustusega vabastada kõik pantvangid ja kõik Ukraina konfliktiga seoses kinni peetavad isikud; |
| --- | --- |

5.

nõuab kõigi ebaseaduslikult kinnipeetavate Ukraina kodanike, sealhulgas Nadija Savtšenko vabastamist, mis on kooskõlas Minski kokkulepete rakendamise meetmete kokku lepitud paketiga ning võetud kohustusega vabastada kõik pantvangid ja kõik Ukraina konfliktiga seoses kinni peetavad isikud;

| 6. | mõistab hukka asjaolu, et Venemaa Föderatsioonis kasutatakse seadusi ja õigusemõistmist poliitiliste instrumentidena rahvusvahelist õigust ja standardeid rikkudes, mis võimaldas mõista Ukraina filmirežissööri Oleg Sentsovi ja Oleksandr Koltšenko vastavalt 20 aastaks ja 10 aastaks vangi selle eest, et nad väljendasid oma arvamust, milles kajastus aktiivne Ukraina-meelne seisukoht Krimmi ebaseadusliku annekteerimise vastu Venemaa Föderatsiooni poolt; osutab, et igal juhul ei oleks nende üle tohtinud kohut mõista sõjaväekohtus ning kõik piinamise teel või muude ebaseaduslike meetoditega saadud tunnistused tuleks jätta arvestamata; |
| --- | --- |

6.

mõistab hukka asjaolu, et Venemaa Föderatsioonis kasutatakse seadusi ja õigusemõistmist poliitiliste instrumentidena rahvusvahelist õigust ja standardeid rikkudes, mis võimaldas mõista Ukraina filmirežissööri Oleg Sentsovi ja Oleksandr Koltšenko vastavalt 20 aastaks ja 10 aastaks vangi selle eest, et nad väljendasid oma arvamust, milles kajastus aktiivne Ukraina-meelne seisukoht Krimmi ebaseadusliku annekteerimise vastu Venemaa Föderatsiooni poolt; osutab, et igal juhul ei oleks nende üle tohtinud kohut mõista sõjaväekohtus ning kõik piinamise teel või muude ebaseaduslike meetoditega saadud tunnistused tuleks jätta arvestamata;

| 7. | mõistab teravalt hukka Ukraina ja Eesti territoriaalse terviklikkuse jõhkra rikkumise mõlema riigi kodanike ebaseadusliku röövimise teel, et neile saaks esitada süüdistuse Venemaa kohtus; |
| --- | --- |

7.

mõistab teravalt hukka Ukraina ja Eesti territoriaalse terviklikkuse jõhkra rikkumise mõlema riigi kodanike ebaseadusliku röövimise teel, et neile saaks esitada süüdistuse Venemaa kohtus;

| 8. | rõhutab, et Venemaa kohtud ei ole pädevad mõistma kohut tegude üle, mis on toime pandud väljaspool Venemaa rahvusvaheliselt tunnustatud territooriumit, ning juhib tähelepanu sellele, et kõigi kolme juhtumi kohtumenetlusi ei saa pidada seaduspäraseks; kutsub nõukogu ja komisjoni üles tõstatama kõnealuseid juhtumeid suhtluses Venemaa ametivõimudega ja andma sellest Euroopa Parlamendile aru; kutsub liikmesriike üles toimima samamoodi kahepoolsetel kohtumistel; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et Venemaa kohtud ei ole pädevad mõistma kohut tegude üle, mis on toime pandud väljaspool Venemaa rahvusvaheliselt tunnustatud territooriumit, ning juhib tähelepanu sellele, et kõigi kolme juhtumi kohtumenetlusi ei saa pidada seaduspäraseks; kutsub nõukogu ja komisjoni üles tõstatama kõnealuseid juhtumeid suhtluses Venemaa ametivõimudega ja andma sellest Euroopa Parlamendile aru; kutsub liikmesriike üles toimima samamoodi kahepoolsetel kohtumistel;

| 9. | rõhutab, et Venemaa ametivõimudel ja kohtutöötajatel lasub täielik vastutus kinnipeetavate ohutuse ja heaolu eest ning täielikult tuleb austada kinnipeetavate õigust perekonna külastustele, oma diplomaatiliste esindajatega suhtlemisele, asjakohasele arstiabile, kohtu- ja konsulaarnõustamisele ning nii nende endi kui ka nende seaduslike esindajate kõikehõlmavale juurdepääsule kõigile dokumentidele ja tõenditele, mis on seotud nendevastaste süüdistustega; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et Venemaa ametivõimudel ja kohtutöötajatel lasub täielik vastutus kinnipeetavate ohutuse ja heaolu eest ning täielikult tuleb austada kinnipeetavate õigust perekonna külastustele, oma diplomaatiliste esindajatega suhtlemisele, asjakohasele arstiabile, kohtu- ja konsulaarnõustamisele ning nii nende endi kui ka nende seaduslike esindajate kõikehõlmavale juurdepääsule kõigile dokumentidele ja tõenditele, mis on seotud nendevastaste süüdistustega;

| 10. | mõistab veel kord hukka selle, et valitsus jätkab teisitimõtlejate mahasurumist ja on nn välisagentide seadusega sihikule võtnud sõltumatud vabaühendused, samuti aktivistide, poliitiliste vastaste ja režiimikriitikute püsiva mitmel viisil represseerimise; |
| --- | --- |

10.

mõistab veel kord hukka selle, et valitsus jätkab teisitimõtlejate mahasurumist ja on nn välisagentide seadusega sihikule võtnud sõltumatud vabaühendused, samuti aktivistide, poliitiliste vastaste ja režiimikriitikute püsiva mitmel viisil represseerimise;

| 11. | tuletab Venemaale meelde tema rahvusvaheliste juriidiliste kohustuste täieliku täitmise tähtsust ja asjaolu, et kohtuotsused tuleb teha tõhusalt ja erapooletult ning need peavad olema sõltumatud, järgima täielikult seadusi ja tuginema seaduslikele tõenditele, ilma poliitilise sekkumiseta; on seisukohal, et Venemaa Föderatsioon kui Euroopa Nõukogu ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni liige peaks täitma kohustusi, mille ta on endale võtnud; |
| --- | --- |

11.

tuletab Venemaale meelde tema rahvusvaheliste juriidiliste kohustuste täieliku täitmise tähtsust ja asjaolu, et kohtuotsused tuleb teha tõhusalt ja erapooletult ning need peavad olema sõltumatud, järgima täielikult seadusi ja tuginema seaduslikele tõenditele, ilma poliitilise sekkumiseta; on seisukohal, et Venemaa Föderatsioon kui Euroopa Nõukogu ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni liige peaks täitma kohustusi, mille ta on endale võtnud;

| 12. | palub nõukogul koostada ELi ühise nimekirja ametiisikutest, kes on vastutavad Eston Kohveri, Nadija Savtšenko, Oleg Sentsovi ja Oleksandr Koltšenko röövimise, ebaseadusliku kinnipidamise ja neile karistuse määramise eest, kehtestada kõnealustele ametiisikutele kogu ELi hõlmav viisakeeld ja seda rakendada ning külmutada kõik finantsvarad, mida nemad või nende lähimad pereliikmed Euroopa Liidus omavad; |
| --- | --- |

12.

palub nõukogul koostada ELi ühise nimekirja ametiisikutest, kes on vastutavad Eston Kohveri, Nadija Savtšenko, Oleg Sentsovi ja Oleksandr Koltšenko röövimise, ebaseadusliku kinnipidamise ja neile karistuse määramise eest, kehtestada kõnealustele ametiisikutele kogu ELi hõlmav viisakeeld ja seda rakendada ning külmutada kõik finantsvarad, mida nemad või nende lähimad pereliikmed Euroopa Liidus omavad;

| 13. | nõuab Venemaal ja praegu Venemaa poolt annekteeritud territooriumidel toimuvate inimõiguste rikkumiste ulatuslikumat pidevat jälgimist; väljendab sügavat muret inimõiguste olukorra halvenemise pärast ja kutsub Venemaa ametivõime üles austama õigust sõna-, ühinemis- ja kogunemisvabadusele ning õigusriigi põhimõtteid nii Venemaal kui ka Krimmis pärast selle ebaseaduslikku annekteerimist; märgib, et Venemaa rikub jätkuvalt Euroopa inimõiguste konventsiooni; |
| --- | --- |

13.

nõuab Venemaal ja praegu Venemaa poolt annekteeritud territooriumidel toimuvate inimõiguste rikkumiste ulatuslikumat pidevat jälgimist; väljendab sügavat muret inimõiguste olukorra halvenemise pärast ja kutsub Venemaa ametivõime üles austama õigust sõna-, ühinemis- ja kogunemisvabadusele ning õigusriigi põhimõtteid nii Venemaal kui ka Krimmis pärast selle ebaseaduslikku annekteerimist; märgib, et Venemaa rikub jätkuvalt Euroopa inimõiguste konventsiooni;

| 14. | nõuab tungivalt, et Euroopa Ülemkogu eesistuja ning komisjoni asepresident ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja esitaksid tervikliku poliitilise strateegia, mis võimaldaks ELil haarata taas initsiatiivi ning järgida Venemaa suhtes selgepiirilisemat poliitikat; |
| --- | --- |

14.

nõuab tungivalt, et Euroopa Ülemkogu eesistuja ning komisjoni asepresident ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja esitaksid tervikliku poliitilise strateegia, mis võimaldaks ELil haarata taas initsiatiivi ning järgida Venemaa suhtes selgepiirilisemat poliitikat;

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Nõukogule, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile ning Venemaa Föderatsiooni presidendile, valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

15.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Nõukogule, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile ning Venemaa Föderatsiooni presidendile, valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0074.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0006.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0186.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0225.

(5)  ELT C 68 E, 7.3.2014, lk 13.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0284.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0253.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2014)0039.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0258.

(10)  CCPR/C/RUS/7.

(11)  CCPR/C/SR.3136 ja 3137.

---

| 22.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 316/202 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 316/202

---

P8_TA(2015)0315

Angola

Euroopa Parlamendi 10. septembri 2015. aasta resolutsioon Angola kohta (2015/2839(RSP))

(2017/C 316/21)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Angola kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Angola kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku pressiesindaja 12. mail 2015 tehtud avaldust Angola kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku pressiesindaja 12. mail 2015 tehtud avaldust Angola kohta,

| — | võttes arvesse pärast esimest Angola ja Euroopa Liidu ministrite kohtumist 17. oktoobril 2014. aastal tehtud ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse pärast esimest Angola ja Euroopa Liidu ministrite kohtumist 17. oktoobril 2014. aastal tehtud ühisavaldust,

| — | võttes arvesse ELi ja Angola ühiste edasiste sammude teemalist 23. juuli 2012. aasta dokumenti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Angola ühiste edasiste sammude teemalist 23. juuli 2012. aasta dokumenti,

| — | võttes arvesse ELi suuniseid inimõiguste kaitsjate ja sõnavabaduse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi suuniseid inimõiguste kaitsjate ja sõnavabaduse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 2014. aasta juuni järeldusi seoses ELi suuniste 10. aastapäevaga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2014. aasta juuni järeldusi seoses ELi suuniste 10. aastapäevaga,

| — | võttes arvesse ELi lepingu artiklit 21 ning ELi inimõiguste strateegilist raamistikku, milles EL kohustub toetama jätkuvalt täie jõuga maailmas vabaduse, demokraatia ja inimõiguste kaitsjaid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi lepingu artiklit 21 ning ELi inimõiguste strateegilist raamistikku, milles EL kohustub toetama jätkuvalt täie jõuga maailmas vabaduse, demokraatia ja inimõiguste kaitsjaid,

| — | võttes arvesse 2000. aasta juunis allkirjastatud Cotonou partnerluslepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2000. aasta juunis allkirjastatud Cotonou partnerluslepingut,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni (1948) ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti (1966), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni (1948) ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti (1966),

| — | võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Angola valitsus on viimastel kuudel suurendanud oma võimu mis tahes eeldatava vaidlustamise mahasurumist, rikkudes sellega Angola põhiseaduses sätestatud inimõigusi; arvestades, et Angolas surutakse jätkuvalt maha ühinemis- ja kogunemisvabadust ning üha kasvamas on mure selle pärast, et inimõiguste kaitsjate vahistamise ja kohtu alla andmise taga on nüüd sõjavägi ja luureteenistused; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Angola valitsus on viimastel kuudel suurendanud oma võimu mis tahes eeldatava vaidlustamise mahasurumist, rikkudes sellega Angola põhiseaduses sätestatud inimõigusi; arvestades, et Angolas surutakse jätkuvalt maha ühinemis- ja kogunemisvabadust ning üha kasvamas on mure selle pärast, et inimõiguste kaitsjate vahistamise ja kohtu alla andmise taga on nüüd sõjavägi ja luureteenistused;

| B. | arvestades, et 14. märtsil 2015 vahistati inimõiguslane José Marcos Mavungo ilma vahistamismääruseta ning et 28. augustil 2015 palus prokurör António Nito mõista Angola provintsi Cabinda kohtul Mavungo 12 aastaks vanglasse mässule õhutamise süüdistuse põhjal, hoolimata sellest, et mitte ühegi süüteo toimepaneku kohta ei olnud esitatud ühtegi tõendit; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 14. märtsil 2015 vahistati inimõiguslane José Marcos Mavungo ilma vahistamismääruseta ning et 28. augustil 2015 palus prokurör António Nito mõista Angola provintsi Cabinda kohtul Mavungo 12 aastaks vanglasse mässule õhutamise süüdistuse põhjal, hoolimata sellest, et mitte ühegi süüteo toimepaneku kohta ei olnud esitatud ühtegi tõendit;

| C. | arvestades, et advokaat Arão Bula Tempo vahistati samal päeval väidetava osavõtu eest sama meeleavalduse korraldamisest; arvestades, et Arão Bula Tempo vabastati seejärel 13. mail 2015 ning ootab nüüd kohtuistungit, olles saanud süüdistuse mässule õhutamises; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et advokaat Arão Bula Tempo vahistati samal päeval väidetava osavõtu eest sama meeleavalduse korraldamisest; arvestades, et Arão Bula Tempo vabastati seejärel 13. mail 2015 ning ootab nüüd kohtuistungit, olles saanud süüdistuse mässule õhutamises;

| D. | arvestades, et ajakirjanik ja inimõiguslane Rafael Marques mõisteti 28. mail 2015 kuueks kuuks vangistusse kaheaastase tingimisi vanglakaristusega selle eest, et ta avaldas 2011. aastal raamatu „Vereteemandid: korruptsioon ja piinamine Angolas“, milles kirjeldati üksikasjalikult enam kui 100 tapmist ja sadu piinamisjuhtumeid, mille olid väidetavalt toime pannud Lundase piirkonna teemandikaevanduste turvatöötajad ja sõdurid; arvestades, et kaebusi, mis Marques esitas riigiprokuratuuri inimõiguste rikkumiste kohta Lundase piirkonnas, ei uuritudki; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ajakirjanik ja inimõiguslane Rafael Marques mõisteti 28. mail 2015 kuueks kuuks vangistusse kaheaastase tingimisi vanglakaristusega selle eest, et ta avaldas 2011. aastal raamatu „Vereteemandid: korruptsioon ja piinamine Angolas“, milles kirjeldati üksikasjalikult enam kui 100 tapmist ja sadu piinamisjuhtumeid, mille olid väidetavalt toime pannud Lundase piirkonna teemandikaevanduste turvatöötajad ja sõdurid; arvestades, et kaebusi, mis Marques esitas riigiprokuratuuri inimõiguste rikkumiste kohta Lundase piirkonnas, ei uuritudki;

| E. | arvestades, et 15 noort aktivisti vahistati 20.–24. juunil 2015 seoses eraviisilise poliitilise aruteluga; arvestades, et seejärel vahistati 30. juunil 2015 kapten Zenóbio Lázaro Muhondo Zumba, keda süüdistati väidetavas seotuses nende 15 aktivistiga; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 15 noort aktivisti vahistati 20.–24. juunil 2015 seoses eraviisilise poliitilise aruteluga; arvestades, et seejärel vahistati 30. juunil 2015 kapten Zenóbio Lázaro Muhondo Zumba, keda süüdistati väidetavas seotuses nende 15 aktivistiga;

| F. | arvestades, et kõik kinnipeetud vahistati ebaseaduslikult ja meelevaldselt ning neid süüdistati mässu ettevalmistamises ja riigipöörde katses presidendi ja teiste valitsuse liikmete vastu; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kõik kinnipeetud vahistati ebaseaduslikult ja meelevaldselt ning neid süüdistati mässu ettevalmistamises ja riigipöörde katses presidendi ja teiste valitsuse liikmete vastu;

| G. | arvestades, et kinnipeetud 15 aktivisti hoitakse eelvangistuses, neile ei ole esitatud ametlikku süüdistust, neile ei võimaldata täielikku juurdepääsu õigusnõustajale ega pereliikmete külastusi, kes üritavad neile toitu tuua, ja et neid hoitakse üksikvangistuses; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kinnipeetud 15 aktivisti hoitakse eelvangistuses, neile ei ole esitatud ametlikku süüdistust, neile ei võimaldata täielikku juurdepääsu õigusnõustajale ega pereliikmete külastusi, kes üritavad neile toitu tuua, ja et neid hoitakse üksikvangistuses;

| H. | arvestades, et aktivistid vahistati ja nende kodud otsiti läbi ilma ühegi määruseta; arvestades, et teadete kohaselt on nende suhtes kasutatud füüsilist ja psühholoogilist piinamist ning neile on tehtud tapmisähvardusi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et aktivistid vahistati ja nende kodud otsiti läbi ilma ühegi määruseta; arvestades, et teadete kohaselt on nende suhtes kasutatud füüsilist ja psühholoogilist piinamist ning neile on tehtud tapmisähvardusi;

| I. | arvestades, et ametivõimud ähvardavad noorte vangide emasid, kes on hakanud tegutsema, ja et valitsev erakond MPLA ei ole lubanud korraldada nende toetajate meeleavaldusi, kes nõuavad vangide vabastamist; arvestades, et Luandas 8. augustil 2015 toimunud vangide sugulaste rahumeelsele meeleavaldusele vastati kohapeal julgeolekujõudude rünnakute ja vägivaldse mahasurumisega; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ametivõimud ähvardavad noorte vangide emasid, kes on hakanud tegutsema, ja et valitsev erakond MPLA ei ole lubanud korraldada nende toetajate meeleavaldusi, kes nõuavad vangide vabastamist; arvestades, et Luandas 8. augustil 2015 toimunud vangide sugulaste rahumeelsele meeleavaldusele vastati kohapeal julgeolekujõudude rünnakute ja vägivaldse mahasurumisega;

| J. | arvestades, et 2015. aasta juulis peeti ajutiselt kinni Luanda provintsi vanglas teisi aktiviste külastanud neli inimõiguslast ja raadio Deutsche Welle töötaja, sest neid süüdistati selles, et nad kavatsevad teha vanglas poliitikat; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 2015. aasta juulis peeti ajutiselt kinni Luanda provintsi vanglas teisi aktiviste külastanud neli inimõiguslast ja raadio Deutsche Welle töötaja, sest neid süüdistati selles, et nad kavatsevad teha vanglas poliitikat;

| K. | arvestades, et Angola põhiseaduses tunnustatakse rahumeelse protestimise õigust ning ühinemis- ja sõnavabadust; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Angola põhiseaduses tunnustatakse rahumeelse protestimise õigust ning ühinemis- ja sõnavabadust;

| L. | arvestades, et on antud teada Huambos 2015. aasta aprillis toimunud massimõrvast, kus politseijõud tapsid Luz do Mundo ususekti kuulujaid; arvestades, et eri allikatest pärit arvud ulatuvad kümnetest kuni tuhandete surnuteni ja paljude ümberasustatud isikuteni; arvestades, et valitsus ei ole juba kuid suutnud tegeleda sõltumatu uurimise läbiviimise kiireloomulisusega, kuid eitab tuliselt suuri arve; arvestades, et ombudsman valmistab praegu ette aruannet selle juhtumi kohta; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et on antud teada Huambos 2015. aasta aprillis toimunud massimõrvast, kus politseijõud tapsid Luz do Mundo ususekti kuulujaid; arvestades, et eri allikatest pärit arvud ulatuvad kümnetest kuni tuhandete surnuteni ja paljude ümberasustatud isikuteni; arvestades, et valitsus ei ole juba kuid suutnud tegeleda sõltumatu uurimise läbiviimise kiireloomulisusega, kuid eitab tuliselt suuri arve; arvestades, et ombudsman valmistab praegu ette aruannet selle juhtumi kohta;

| M. | arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemvolinik nõudis tungivalt selle juhtumi rahvusvahelist uurimist, mille peale valitsus algatas kohtuliku uurimise; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemvolinik nõudis tungivalt selle juhtumi rahvusvahelist uurimist, mille peale valitsus algatas kohtuliku uurimise;

| N. | arvestades, et Angola valitsus on samuti korraldanud üha rohkem massilisi ja väikesemahulisi sundväljatõstmisi Luandas ja teistes linnades, et saata sealt välja ebaseaduslikes asundustes elavad inimesed ja kaotada tänavakauplejad, k.a rasedad ja lastega naised; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Angola valitsus on samuti korraldanud üha rohkem massilisi ja väikesemahulisi sundväljatõstmisi Luandas ja teistes linnades, et saata sealt välja ebaseaduslikes asundustes elavad inimesed ja kaotada tänavakauplejad, k.a rasedad ja lastega naised;

| O. | arvestades, et 2015. aasta märtsis võeti vastu uued õigusaktid, mis suurendavad veelgi kontrolli vabaühenduste üle; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et 2015. aasta märtsis võeti vastu uued õigusaktid, mis suurendavad veelgi kontrolli vabaühenduste üle;

| P. | arvestades, et kodanikuühiskond on korduvalt tauninud seost korruptsiooni, loodusvarade kahanemise ja nende valitseva eliidi poolt omastamise ning inimõiguste rikkumiste toimepanemise vahel nende vastu, kes ohustavad kehtivat olukorda ja seda hukka mõistavad; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et kodanikuühiskond on korduvalt tauninud seost korruptsiooni, loodusvarade kahanemise ja nende valitseva eliidi poolt omastamise ning inimõiguste rikkumiste toimepanemise vahel nende vastu, kes ohustavad kehtivat olukorda ja seda hukka mõistavad;

| Q. | arvestades, et kuigi Angola valitsus on kohustunud tegema rohkem jõupingutusi parandamaks rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise süsteemi, ja tehtud on ka mõningaid edusamme, tuvastab rahapesuvastane töökond – 1989. aastal G7 algatusel rahapesu tõkestamiseks loodud valitsustevaheline organisatsioon – jätkuvalt strateegilisi puudusi Angola rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise süsteemis; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et kuigi Angola valitsus on kohustunud tegema rohkem jõupingutusi parandamaks rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise süsteemi, ja tehtud on ka mõningaid edusamme, tuvastab rahapesuvastane töökond – 1989. aastal G7 algatusel rahapesu tõkestamiseks loodud valitsustevaheline organisatsioon – jätkuvalt strateegilisi puudusi Angola rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise süsteemis;

| R. | arvestades, et sõltumatutes aruannetes on tehtud kindlaks, et naftatulu, mis on valitsuse peamine vara, ei ole suunatud säästvasse arengusse ega kohalikesse kogukondadesse, kuid valitsev eliit on üha rikastunud; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et sõltumatutes aruannetes on tehtud kindlaks, et naftatulu, mis on valitsuse peamine vara, ei ole suunatud säästvasse arengusse ega kohalikesse kogukondadesse, kuid valitsev eliit on üha rikastunud;

| S. | arvestades, et Angolas on tohutud mineraali- ja naftavarud, ja et see on üks maailma kiiremini kasvavaid riike, eriti pärast kodusõja lõppu; arvestades, et Angola majanduskasv on väga ebaühtlane ja et enamus riigi rikkusest on kogunenud ebaproportsionaalselt väikse rahvastikusektori kätte; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Angolas on tohutud mineraali- ja naftavarud, ja et see on üks maailma kiiremini kasvavaid riike, eriti pärast kodusõja lõppu; arvestades, et Angola majanduskasv on väga ebaühtlane ja et enamus riigi rikkusest on kogunenud ebaproportsionaalselt väikse rahvastikusektori kätte;

| T. | arvestades, et naftatulude järsule vähenemisele järgnenud majanduskriis võib riigis põhjustada edasisi ühiskondlikke rahutusi ja valitsusevastaseid meeleavaldusi; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et naftatulude järsule vähenemisele järgnenud majanduskriis võib riigis põhjustada edasisi ühiskondlikke rahutusi ja valitsusevastaseid meeleavaldusi;

| U. | arvestades, et 2014. aasta oktoobris kinnitas Angola uuesti oma pühendumist poliitilisele dialoogile ja koostööle, milles lepiti kokku ELi ja Angola ühiste edasiste sammude teemalises dokumendis ja mille alustaladeks on hea juhtimistava, demokraatia ja inimõigused; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et 2014. aasta oktoobris kinnitas Angola uuesti oma pühendumist poliitilisele dialoogile ja koostööle, milles lepiti kokku ELi ja Angola ühiste edasiste sammude teemalises dokumendis ja mille alustaladeks on hea juhtimistava, demokraatia ja inimõigused;

| V. | arvestades, et kooskõlas Cotonou lepingu artikliga 8 toimub ELi ja Angola 2012. aasta ühiste edasiste sammude teemalise dokumendi raames ELi ja Angola vahel teabevahetus hea valitsemistava ja inimõiguste küsimuses ametliku poliitilise dialoogi käigus vähemalt kord aastas; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et kooskõlas Cotonou lepingu artikliga 8 toimub ELi ja Angola 2012. aasta ühiste edasiste sammude teemalise dokumendi raames ELi ja Angola vahel teabevahetus hea valitsemistava ja inimõiguste küsimuses ametliku poliitilise dialoogi käigus vähemalt kord aastas;

| 1. | tunneb sügavat muret inimõiguste, põhivabaduste ja demokraatliku tegutsemisruumi kiiresti halveneva olukorra pärast Angolas ning julgeolekujõudude poolsete kuritarvitamiste ja kohtusüsteemi vähese sõltumatuse pärast; |
| --- | --- |

1.

tunneb sügavat muret inimõiguste, põhivabaduste ja demokraatliku tegutsemisruumi kiiresti halveneva olukorra pärast Angolas ning julgeolekujõudude poolsete kuritarvitamiste ja kohtusüsteemi vähese sõltumatuse pärast;

| 2. | palub Angola ametivõimudel vabastada viivitamata ja tingimusteta kõik inimõiguste kaitsjad, sh Marcos Mavungo ja 15+1 juunis 2015 vahistatud aktivisti, ja loobuma kõigist nende vastu esitatud süüdistustest; nõuab ühtlasi, et vabastataks viivitamata ja tingimusteta ka kõik teised aktivistid, süümevangid või poliitilised vastased, kes on meelevaldselt vahistatud ja keda peetakse kinni kõigest nende poliitiliste vaadete, ajakirjanikutöö või rahumeelses tegevuses osalemise pärast; |
| --- | --- |

2.

palub Angola ametivõimudel vabastada viivitamata ja tingimusteta kõik inimõiguste kaitsjad, sh Marcos Mavungo ja 15+1 juunis 2015 vahistatud aktivisti, ja loobuma kõigist nende vastu esitatud süüdistustest; nõuab ühtlasi, et vabastataks viivitamata ja tingimusteta ka kõik teised aktivistid, süümevangid või poliitilised vastased, kes on meelevaldselt vahistatud ja keda peetakse kinni kõigest nende poliitiliste vaadete, ajakirjanikutöö või rahumeelses tegevuses osalemise pärast;

| 3. | nõuab tungivalt, et ametiasutused tagaksid, et kinnipeetavaid ei piinata ega väärkohelda, et neile kindlustataks täielik kaitse ning juurdepääs nende peredele ja advokaatidele; |
| --- | --- |

3.

nõuab tungivalt, et ametiasutused tagaksid, et kinnipeetavaid ei piinata ega väärkohelda, et neile kindlustataks täielik kaitse ning juurdepääs nende peredele ja advokaatidele;

| 4. | palub Angola ametivõimudel lõpetada viivitamatult meelevaldsed vahistamised, ebaseaduslikud kinnipidamised ning piinamine politsei- ja julgeolekujõudude poolt; kordab, et kõiki väiteid inimõiguste rikkumise kohta, k.a piinamine, mida panevad toime politsei- ja julgeolekujõud, tuleb uurida kohe, erapooletult ja põhjalikult ning et toimepanijad tuleb anda kohtu alla; |
| --- | --- |

4.

palub Angola ametivõimudel lõpetada viivitamatult meelevaldsed vahistamised, ebaseaduslikud kinnipidamised ning piinamine politsei- ja julgeolekujõudude poolt; kordab, et kõiki väiteid inimõiguste rikkumise kohta, k.a piinamine, mida panevad toime politsei- ja julgeolekujõud, tuleb uurida kohe, erapooletult ja põhjalikult ning et toimepanijad tuleb anda kohtu alla;

| 5. | tunneb sügavat muret jätkuvate katsete pärast piirata sõna- ja ajakirjandusvabadust, rahumeelse kogunemise ja ühinemise vabadust ning nende vabaduste üha sagedasemat rikkumist ametivõimude poolt, ning kutsub Angola ametiasutusi üles tagama nimetatud vabaduste viivitamatu ja tingimusteta kaitse; palub lisaks ametivõimudel täielikult rakendada Angola poolt ratifitseeritud inimõiguste ülddeklaratsiooni, inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat ning muude rahvusvaheliste ja piirkondlike inimõigusi käsitlevate õigusaktide sätteid; |
| --- | --- |

5.

tunneb sügavat muret jätkuvate katsete pärast piirata sõna- ja ajakirjandusvabadust, rahumeelse kogunemise ja ühinemise vabadust ning nende vabaduste üha sagedasemat rikkumist ametivõimude poolt, ning kutsub Angola ametiasutusi üles tagama nimetatud vabaduste viivitamatu ja tingimusteta kaitse; palub lisaks ametivõimudel täielikult rakendada Angola poolt ratifitseeritud inimõiguste ülddeklaratsiooni, inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat ning muude rahvusvaheliste ja piirkondlike inimõigusi käsitlevate õigusaktide sätteid;

| 6. | palub, et ELi delegatsioon Luandas viiks ellu Euroopa välisteenistuse pühendumust kogu maailma inimõiguste kaitsjate toetamisele ja kaitsmisele konkreetsete ja nähtavate sammude abil, mis hõlmavad eelkõige kohtuistungite jälgimist, poliitilist ja materiaalset abi inimõiguslastele, nende advokaatidele ja peredele ning ELi ja selle liikmesriikide järjepidevat suhtlemist Angola ametivõimudega inimõiguste teemal kõigil tasanditel sõlmitud suhete puhul, k.a arvatud kõrgeim tasand; palub lisaks, et delegatsioon tihendaks poliitilist dialoogi Angola valitsusega kõigis poliitilistes, kaubanduslikes ja arengualastes suhetes tagamaks, et valitsus täidab oma riiklikke ja rahvusvahelisi inimõigustealaseid kohustusi, nagu lubati 2014. aasta oktoobris toimunud esimesel Angola ja Euroopa Liidu ministrite kohtumisel; nõuab tungivalt, et delegatsioon kasutaks selleks kõiki asjakohaseid vahendeid ja instrumente, k.a demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend; |
| --- | --- |

6.

palub, et ELi delegatsioon Luandas viiks ellu Euroopa välisteenistuse pühendumust kogu maailma inimõiguste kaitsjate toetamisele ja kaitsmisele konkreetsete ja nähtavate sammude abil, mis hõlmavad eelkõige kohtuistungite jälgimist, poliitilist ja materiaalset abi inimõiguslastele, nende advokaatidele ja peredele ning ELi ja selle liikmesriikide järjepidevat suhtlemist Angola ametivõimudega inimõiguste teemal kõigil tasanditel sõlmitud suhete puhul, k.a arvatud kõrgeim tasand; palub lisaks, et delegatsioon tihendaks poliitilist dialoogi Angola valitsusega kõigis poliitilistes, kaubanduslikes ja arengualastes suhetes tagamaks, et valitsus täidab oma riiklikke ja rahvusvahelisi inimõigustealaseid kohustusi, nagu lubati 2014. aasta oktoobris toimunud esimesel Angola ja Euroopa Liidu ministrite kohtumisel; nõuab tungivalt, et delegatsioon kasutaks selleks kõiki asjakohaseid vahendeid ja instrumente, k.a demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend;

| 7. | kutsub ELi ja liikmesriike üles tunnistama Angola ametivõimude suurkorruptsiooni, mis takistab tõsiselt inimõiguste austamist ja arengut, rakendama inimõiguste lähenemisviisi paketi põhimõtteid enne mis tahes Angolaga tehtavaid tehinguid ning vaatama 11. Euroopa Arengufondi raames läbi riiklikud soovituskavad; |
| --- | --- |

7.

kutsub ELi ja liikmesriike üles tunnistama Angola ametivõimude suurkorruptsiooni, mis takistab tõsiselt inimõiguste austamist ja arengut, rakendama inimõiguste lähenemisviisi paketi põhimõtteid enne mis tahes Angolaga tehtavaid tehinguid ning vaatama 11. Euroopa Arengufondi raames läbi riiklikud soovituskavad;

| 8. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et olenemata 2007. aasta riiklikust uuringust ja suuremahulisest miinivastase tegevuse programmist ei ole jalaväemiinide ja sõjategevusest mahajäänud lõhkekehade ohu ulatus ikka veel kindlalt teada; nõuab tungivalt, et EL jälgiks, kontrolliks ja hindaks vahendite tõhusat kasutamist ning tagaks, et eraldatud eelarvet kasutatakse tõhusalt ja sihipäraselt selleks, et maa saaks demineeritud nagu kord ja kohus; |
| --- | --- |

8.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et olenemata 2007. aasta riiklikust uuringust ja suuremahulisest miinivastase tegevuse programmist ei ole jalaväemiinide ja sõjategevusest mahajäänud lõhkekehade ohu ulatus ikka veel kindlalt teada; nõuab tungivalt, et EL jälgiks, kontrolliks ja hindaks vahendite tõhusat kasutamist ning tagaks, et eraldatud eelarvet kasutatakse tõhusalt ja sihipäraselt selleks, et maa saaks demineeritud nagu kord ja kohus;

| 9. | nõuab tungivalt, et Angola kohtuasutused kinnitaksid oma sõltumatust igasugusest poliitilisest instrumentaliseerimisest ja tagaksid selliste õigusaktidega tunnistatud õiguste kaitse nagu õiguskaitse kättesaadavus ja õigus õiglasele kohtumenetlusele; |
| --- | --- |

9.

nõuab tungivalt, et Angola kohtuasutused kinnitaksid oma sõltumatust igasugusest poliitilisest instrumentaliseerimisest ja tagaksid selliste õigusaktidega tunnistatud õiguste kaitse nagu õiguskaitse kättesaadavus ja õigus õiglasele kohtumenetlusele;

| 10. | nõuab tungivalt, et Angola valitsus viiks läbi Huambo massimõrva kiireloomulise, läbipaistva ja usaldusväärse uurimise ning pakuks toetust massimõrva üleelanutele, kes on ümberasustatud; kordab ÜRO nõudmist, et tuleb korraldada rahvusvaheline ja sõltumatu täiendav uurimine; |
| --- | --- |

10.

nõuab tungivalt, et Angola valitsus viiks läbi Huambo massimõrva kiireloomulise, läbipaistva ja usaldusväärse uurimise ning pakuks toetust massimõrva üleelanutele, kes on ümberasustatud; kordab ÜRO nõudmist, et tuleb korraldada rahvusvaheline ja sõltumatu täiendav uurimine;

| 11. | on jätkuvalt mures selle pärast, et naiste ja laste vastase vägivalla vastu võitlemiseks mõeldud meetmeid ei ole rakendatud; palub asutustel tugevdada võitlust kahjulike traditsioonide, näiteks nõiduses süüdistatud laste häbimärgistamise vastu; |
| --- | --- |

11.

on jätkuvalt mures selle pärast, et naiste ja laste vastase vägivalla vastu võitlemiseks mõeldud meetmeid ei ole rakendatud; palub asutustel tugevdada võitlust kahjulike traditsioonide, näiteks nõiduses süüdistatud laste häbimärgistamise vastu;

| 12. | tuletab meelde Angola poolt Cotonou lepingus võetud kohustust austada demokraatiat, õigusriigi põhimõtet ja inimõiguste põhimõtteid, mis hõlmavad sõnavabadust, meediavabadust, head valitsemistava ja läbipaistvust poliitilistel ametikohtadel; nõuab tungivalt, et Angola valitsus toetaks neid sätteid kooskõlas Cotonou lepingu artikli 11 punktiga b ning artiklitega 96 ja 97, ning – kui ta seda ei tee – palub Euroopa Komisjonil alustada asjaomast menetlust vastavalt Cotonou lepingu artiklitele 8, 9 ja 96; |
| --- | --- |

12.

tuletab meelde Angola poolt Cotonou lepingus võetud kohustust austada demokraatiat, õigusriigi põhimõtet ja inimõiguste põhimõtteid, mis hõlmavad sõnavabadust, meediavabadust, head valitsemistava ja läbipaistvust poliitilistel ametikohtadel; nõuab tungivalt, et Angola valitsus toetaks neid sätteid kooskõlas Cotonou lepingu artikli 11 punktiga b ning artiklitega 96 ja 97, ning – kui ta seda ei tee – palub Euroopa Komisjonil alustada asjaomast menetlust vastavalt Cotonou lepingu artiklitele 8, 9 ja 96;

| 13. | nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid tegeleksid kõigi loodusvaradega kauplemise, sh ka naftakaubanduse läbipaistvusega ning eelkõige rakendaksid täielikult kehtivaid riigipõhise aruandluse õigusakte ja teostaksid selle üle järelevalvet; kutsub Angola ametivõime ja välisettevõtjaid üles aitama tugevdada juhtimist mäetööstuses, järgides mäetööstuse läbipaistvuse algatust ning vaadates läbi Kimberley protsessi elluviimise; palub lisaks Angola valitsusel esitada kava avatud valitsemise partnerlusega ühinemiseks ning koostada selleks konkreetne kava korruptsiooniga võitlemiseks, läbipaistvuse suurendamiseks ning avaliku aruandekohustuse tõhustamiseks; |
| --- | --- |

13.

nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid tegeleksid kõigi loodusvaradega kauplemise, sh ka naftakaubanduse läbipaistvusega ning eelkõige rakendaksid täielikult kehtivaid riigipõhise aruandluse õigusakte ja teostaksid selle üle järelevalvet; kutsub Angola ametivõime ja välisettevõtjaid üles aitama tugevdada juhtimist mäetööstuses, järgides mäetööstuse läbipaistvuse algatust ning vaadates läbi Kimberley protsessi elluviimise; palub lisaks Angola valitsusel esitada kava avatud valitsemise partnerlusega ühinemiseks ning koostada selleks konkreetne kava korruptsiooniga võitlemiseks, läbipaistvuse suurendamiseks ning avaliku aruandekohustuse tõhustamiseks;

| 14. | ergutab ELi ja USA koostööd ja koordineerimist Dodd-Franki seaduse artikli 1504 rakendamisel; |
| --- | --- |

14.

ergutab ELi ja USA koostööd ja koordineerimist Dodd-Franki seaduse artikli 1504 rakendamisel;

| 15. | kutsub liikmesriikide ametiasutusi ja järelevalveasutusi suurendama valvsust seoses Euroopa rahapesuvastastele õigusaktidele vastavusega, k.a hoolsuskohustuse auditi põhimõte ja nõuetekohane riskianalüüs, eriti Angolast pärit riikliku taustaga isikute puhul; |
| --- | --- |

15.

kutsub liikmesriikide ametiasutusi ja järelevalveasutusi suurendama valvsust seoses Euroopa rahapesuvastastele õigusaktidele vastavusega, k.a hoolsuskohustuse auditi põhimõte ja nõuetekohane riskianalüüs, eriti Angolast pärit riikliku taustaga isikute puhul;

| 16. | tunneb heameelt selle üle, et Angola valitsus on tunnistanud maa ülevõtmise juhtumite hüvitamisega seotud probleeme ning et ajakirjanduse andmetel on jaotus- ja hüvitusmehhanismid paranemas; ergutab valitsust sellesuunalisi jõupingutusi jätkama; |
| --- | --- |

16.

tunneb heameelt selle üle, et Angola valitsus on tunnistanud maa ülevõtmise juhtumite hüvitamisega seotud probleeme ning et ajakirjanduse andmetel on jaotus- ja hüvitusmehhanismid paranemas; ergutab valitsust sellesuunalisi jõupingutusi jätkama;

| 17. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Aafrika Liidule, Aafrika inimõiguste ja rahvaste õiguste komisjonile, Lõuna-Aafrika Arenguühenduse piirkonna riikide valitsustele, Angola presidendile ja parlamendile, USA valitsusele, ÜRO peasekretärile, ÜRO Inimõiguste Nõukogule ning AKV–ELi parlamentaarsele ühisassambleele. |
| --- | --- |

17.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Aafrika Liidule, Aafrika inimõiguste ja rahvaste õiguste komisjonile, Lõuna-Aafrika Arenguühenduse piirkonna riikide valitsustele, Angola presidendile ja parlamendile, USA valitsusele, ÜRO peasekretärile, ÜRO Inimõiguste Nõukogule ning AKV–ELi parlamentaarsele ühisassambleele.

---

| 22.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 316/207 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 316/207

---

P8_TA(2015)0316

Aserbaidžaan

Euroopa Parlamendi 10. septembri 2015. aasta resolutsioon Aserbaidžaani kohta (2015/2840(RSP))

(2017/C 316/22)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Aserbaidžaani kohta, eelkõige inimõiguste olukorda ja õigusriiki käsitlevaid resolutsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Aserbaidžaani kohta, eelkõige inimõiguste olukorda ja õigusriiki käsitlevaid resolutsioone,

| — | võttes arvesse ELi ja Aserbaidžaani vahel kujunenud suhteid, mis said alguse 1999. aastal ja mis väljenduvad Euroopa naabruspoliitika tegevuskava rakendamises, idapartnerluse loomises, läbirääkimistes ELi ja Aserbaidžaani vahelise assotsieerimislepingu sõlmimiseks ning Aserbaidžaani osalemises Euronesti parlamentaarses assamblees, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Aserbaidžaani vahel kujunenud suhteid, mis said alguse 1999. aastal ja mis väljenduvad Euroopa naabruspoliitika tegevuskava rakendamises, idapartnerluse loomises, läbirääkimistes ELi ja Aserbaidžaani vahelise assotsieerimislepingu sõlmimiseks ning Aserbaidžaani osalemises Euronesti parlamentaarses assamblees,

| — | võttes arvesse 25. märtsil 2015. aastal avaldatud Euroopa naabruspoliitika 2014. aasta eduaruannet Aserbaidžaani kohta (SWD(2015)0064), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. märtsil 2015. aastal avaldatud Euroopa naabruspoliitika 2014. aasta eduaruannet Aserbaidžaani kohta (SWD(2015)0064),

| — | võttes arvesse ELi-Aserbaidžaani Euroopa naabruspoliitika tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi-Aserbaidžaani Euroopa naabruspoliitika tegevuskava,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja Donald Tuski 22. juuli 2015. aasta sõnavõttu pärast tema kohtumist Aserbaidžaani presidendi Ilham Alijeviga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja Donald Tuski 22. juuli 2015. aasta sõnavõttu pärast tema kohtumist Aserbaidžaani presidendi Ilham Alijeviga,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu inimõiguste eriesindaja Stavros Lambrinidise visiiti Bakuusse 23.–26. veebruaril 2015, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu inimõiguste eriesindaja Stavros Lambrinidise visiiti Bakuusse 23.–26. veebruaril 2015,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Zeid Ra’ad Al Husseini 8. septembri 2015. aasta avaldust, milles mõistetakse hukka kodanikuühiskonna ja sõltumatute häälte jätkuv allasurumine Aserbaidžaanis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Zeid Ra’ad Al Husseini 8. septembri 2015. aasta avaldust, milles mõistetakse hukka kodanikuühiskonna ja sõltumatute häälte jätkuv allasurumine Aserbaidžaanis,

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi Fererica Mogherini ja volinik Johannes Hahni avaldusi juhtivate ajakirjanike ja inimõiguste kaitsjate hiljutise kinnipidamise, vangistamise, süüdimõistmise ja mõrvamise kohta Aserbaidžaanis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi Fererica Mogherini ja volinik Johannes Hahni avaldusi juhtivate ajakirjanike ja inimõiguste kaitsjate hiljutise kinnipidamise, vangistamise, süüdimõistmise ja mõrvamise kohta Aserbaidžaanis,

| — | võttes arvesse Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) alalise erinõukogu 19. augusti 2015. aasta kohtumisel nr 1064 Viinis tehtud ELi avaldust inimõiguste kohta Aserbaidžaanis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) alalise erinõukogu 19. augusti 2015. aasta kohtumisel nr 1064 Viinis tehtud ELi avaldust inimõiguste kohta Aserbaidžaanis,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu peasekretäri Thorbjørn Jaglandi hiljutisi avaldusi Hadia Ismailova juhtumi ning Aserbaidžaani rahu ja demokraatia instituudi direktori Leyla Yunuse ja tema abikaasa Arif Yunuse juhtumi ning Aserbaidžaani ajakirjaniku Rasim Alijevi mõrva kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu peasekretäri Thorbjørn Jaglandi hiljutisi avaldusi Hadia Ismailova juhtumi ning Aserbaidžaani rahu ja demokraatia instituudi direktori Leyla Yunuse ja tema abikaasa Arif Yunuse juhtumi ning Aserbaidžaani ajakirjaniku Rasim Alijevi mõrva kohta,

| — | võttes arvesse 5.–9. juulil 2015 toimunud OSCE parlamentaarse assamblee iga-aastasel istungjärgul vastuvõetud Helsingi deklaratsiooni, milles mõistetakse hukka ajakirjanike ja inimõiguste kaitsjate jätkuv tagakiusamine ja vangistamine poliitilistel ajenditel mitmes OSCE liikmesriigis ning väljendatakse muret maksu- ja haldusalaste õigusaktide jätkuva väärkasutamise pärast nende tegude õigustamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 5.–9. juulil 2015 toimunud OSCE parlamentaarse assamblee iga-aastasel istungjärgul vastuvõetud Helsingi deklaratsiooni, milles mõistetakse hukka ajakirjanike ja inimõiguste kaitsjate jätkuv tagakiusamine ja vangistamine poliitilistel ajenditel mitmes OSCE liikmesriigis ning väljendatakse muret maksu- ja haldusalaste õigusaktide jätkuva väärkasutamise pärast nende tegude õigustamiseks,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 23. juuni 2015. aasta resolutsiooni demokraatlike institutsioonide toimimise kohta Aserbaidžaanis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 23. juuni 2015. aasta resolutsiooni demokraatlike institutsioonide toimimise kohta Aserbaidžaanis,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjoni 15. detsembri 2014. aasta arvamust, milles öeldakse, et valitsusväliseid organisatsioone käsitlevas seaduses hiljuti tehtud muudatustega piiratakse valitsusväliste organisatsioonide tegutsemist Aserbaidžaanis veelgi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjoni 15. detsembri 2014. aasta arvamust, milles öeldakse, et valitsusväliseid organisatsioone käsitlevas seaduses hiljuti tehtud muudatustega piiratakse valitsusväliste organisatsioonide tegutsemist Aserbaidžaanis veelgi,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu suuniseid inimõiguste kaitsjate kohta ja nõukogu 23. juuni 2014. aasta järeldusi seoses nende suuniste 10. aastapäevaga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu suuniseid inimõiguste kaitsjate kohta ja nõukogu 23. juuni 2014. aasta järeldusi seoses nende suuniste 10. aastapäevaga,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassambleel 9. detsembril 1998. aastal vastu võetud ÜRO deklaratsiooni inimõiguste kaitsjate kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassambleel 9. detsembril 1998. aastal vastu võetud ÜRO deklaratsiooni inimõiguste kaitsjate kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et üldine inimõiguste olukord Aserbaidžaanis on viimastel aastatel pidevalt halvenenud ning valitsusväliste organisatsioonide juhtide, inimõiguste kaitsjate, ajakirjanike ja muude kodanikuühiskonna esindajate hirmutamine, represseerimine ja kriminaalvastutusele võtmine on kasvanud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et üldine inimõiguste olukord Aserbaidžaanis on viimastel aastatel pidevalt halvenenud ning valitsusväliste organisatsioonide juhtide, inimõiguste kaitsjate, ajakirjanike ja muude kodanikuühiskonna esindajate hirmutamine, represseerimine ja kriminaalvastutusele võtmine on kasvanud;

| B. | arvestades, et auhindu saanud RFE/RLi uuriv ajakirjanik Hadia Ismailova mõisteti pärast seda, kui ta oli avaldanud mitu lugu presidendi perekonnaga seotud korruptsiooni kohta, väidetava vara omastamise ja maksudest kõrvalehoidumise süüdistusega seitsmeks ja pooleks aastaks vangi; arvestades, et inimõiguste kaitsjad Leyla ja Arif Yunus, keda süüdistati pettuses ja maksudest kõrvalehoidumises, mõisteti vangi vastavalt kaheksaks ja pooleks ning seitsmeks aastaks kohtumenetluses, mis ei vastanud rahvusvahelistele standarditele; arvestades, et tuntud inimõiguste aktivist Rasul Jafarov ja kõrgelt hinnatud inimõiguste advokaat Intigam Alijev mõisteti vangi sarnaste süüdistuste põhjal kohtumenetlustes, milles rikuti jämedalt menetluseeskirju, ja viibivad praegu vastavalt kuue aasta ja kolme kuu ning seitsme ja poole aasta pikkuses vangistuses; arvestades, et paljud teised Aserbaidžaani kodanikuühiskonna väljapaistvad esindajad on ikka veel vangistuses, sh Anar Mammadli, Rauf Mirkadirov, Ömar Mammadov, Tofiq Yaqublu, Ilgar Mammadov, Nijat Alijev, Araz Gulijev, Parviz Hashimli, Seymur Hezi, Hilal Mammadov ja Taleh Khasmammadov, ning arvestades, et nendest mõne tervis halveneb pidevalt; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et auhindu saanud RFE/RLi uuriv ajakirjanik Hadia Ismailova mõisteti pärast seda, kui ta oli avaldanud mitu lugu presidendi perekonnaga seotud korruptsiooni kohta, väidetava vara omastamise ja maksudest kõrvalehoidumise süüdistusega seitsmeks ja pooleks aastaks vangi; arvestades, et inimõiguste kaitsjad Leyla ja Arif Yunus, keda süüdistati pettuses ja maksudest kõrvalehoidumises, mõisteti vangi vastavalt kaheksaks ja pooleks ning seitsmeks aastaks kohtumenetluses, mis ei vastanud rahvusvahelistele standarditele; arvestades, et tuntud inimõiguste aktivist Rasul Jafarov ja kõrgelt hinnatud inimõiguste advokaat Intigam Alijev mõisteti vangi sarnaste süüdistuste põhjal kohtumenetlustes, milles rikuti jämedalt menetluseeskirju, ja viibivad praegu vastavalt kuue aasta ja kolme kuu ning seitsme ja poole aasta pikkuses vangistuses; arvestades, et paljud teised Aserbaidžaani kodanikuühiskonna väljapaistvad esindajad on ikka veel vangistuses, sh Anar Mammadli, Rauf Mirkadirov, Ömar Mammadov, Tofiq Yaqublu, Ilgar Mammadov, Nijat Alijev, Araz Gulijev, Parviz Hashimli, Seymur Hezi, Hilal Mammadov ja Taleh Khasmammadov, ning arvestades, et nendest mõne tervis halveneb pidevalt;

| C. | arvestades, et Leyla Yunus ja Rasul Jafarov juhtisid enne oma vangistamist väljapaistvate Aserbaidžaani inimõiguste kaitsjate ja ekspertide rühma, mis koostas nimekirja peaaegu sajast aserbaidžaanlasest, keda Euroopa Nõukogu 2012. aasta vastu võetud määratluse alusel võib pidada poliitiliseks vangiks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Leyla Yunus ja Rasul Jafarov juhtisid enne oma vangistamist väljapaistvate Aserbaidžaani inimõiguste kaitsjate ja ekspertide rühma, mis koostas nimekirja peaaegu sajast aserbaidžaanlasest, keda Euroopa Nõukogu 2012. aasta vastu võetud määratluse alusel võib pidada poliitiliseks vangiks;

| D. | arvestades, et hirmutamist ja ahistamist ajakirjanike ja kodanikuühiskonna juhtide suhtes kasutatakse pidevalt, sh Meydan TV juhi Emin Milli vastu, kes on saanud tapmisähvardusi ja kelle pereliikmed on vahistatud fabritseeritud süüdistuse alusel, ning samuti Meydan TV heaks Aserbaidžaanis töötavate ajakirjanike vastu; arvestades, et reporterite vabaduse ja turvalisuse instituudi (IRFS) asutaja ja inimõiguste kaitsja Emin Huseinov palus pärast seda, kui tema vastu olid esitatud fabritseeritud süüdistused, varjupaika Šveitsis, ja laskis tühistada oma Aserbaidžaani kodakondsuse; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et hirmutamist ja ahistamist ajakirjanike ja kodanikuühiskonna juhtide suhtes kasutatakse pidevalt, sh Meydan TV juhi Emin Milli vastu, kes on saanud tapmisähvardusi ja kelle pereliikmed on vahistatud fabritseeritud süüdistuse alusel, ning samuti Meydan TV heaks Aserbaidžaanis töötavate ajakirjanike vastu; arvestades, et reporterite vabaduse ja turvalisuse instituudi (IRFS) asutaja ja inimõiguste kaitsja Emin Huseinov palus pärast seda, kui tema vastu olid esitatud fabritseeritud süüdistused, varjupaika Šveitsis, ja laskis tühistada oma Aserbaidžaani kodakondsuse;

| E. | arvestades, et paljudele teistele ajakirjanikele ja kodanikuühiskonna aktivistidele on esitatud seoses nende inimõiguste alase tegevusega ametlik süüdistus, kehtestatud reisikeeld ja nende liikumisvabadust on piiratud; arvestades, et Aserbaidžaani valitsus surub valitsusväliseid organisatsioone reguleerivate uute piiravate seadustega maha ka sõltumatuid rühmitusi; arvestades, et nende seaduste tõttu on paljud rühmitused olnud sunnitud oma tegevuse lõpetama, sest nende pangakontod külmutati või rahastamisallikad blokeeriti, kui valitsus keeldus andmast luba välismaistelt rahastamisorganisatsioonidelt uute toetuste saamiseks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et paljudele teistele ajakirjanikele ja kodanikuühiskonna aktivistidele on esitatud seoses nende inimõiguste alase tegevusega ametlik süüdistus, kehtestatud reisikeeld ja nende liikumisvabadust on piiratud; arvestades, et Aserbaidžaani valitsus surub valitsusväliseid organisatsioone reguleerivate uute piiravate seadustega maha ka sõltumatuid rühmitusi; arvestades, et nende seaduste tõttu on paljud rühmitused olnud sunnitud oma tegevuse lõpetama, sest nende pangakontod külmutati või rahastamisallikad blokeeriti, kui valitsus keeldus andmast luba välismaistelt rahastamisorganisatsioonidelt uute toetuste saamiseks;

| F. | arvestades, et rahumeelsed meeleavaldused on Bakuu kesklinnas tegelikult keelatud 2006. aastast saadik, ning arvestades, et hiljuti kehtestati uued karmid trahvid ja pikem haldusarestis viibimise aeg nende suhtes, kes korraldavad loata rahvakogunemisi või osalevad neis; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et rahumeelsed meeleavaldused on Bakuu kesklinnas tegelikult keelatud 2006. aastast saadik, ning arvestades, et hiljuti kehtestati uued karmid trahvid ja pikem haldusarestis viibimise aeg nende suhtes, kes korraldavad loata rahvakogunemisi või osalevad neis;

| G. | arvestades, et IRFSi esimees ja ajakirjanik Rasim Alijev suri Bakuu haiglas pärast ränka peksmist, millele olid eelnenud pidevad ähvardused ja hirmutamine kriitika pärast, mida ta oli avaldanud president Alijevi kohta sotsiaalmeedias; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et IRFSi esimees ja ajakirjanik Rasim Alijev suri Bakuu haiglas pärast ränka peksmist, millele olid eelnenud pidevad ähvardused ja hirmutamine kriitika pärast, mida ta oli avaldanud president Alijevi kohta sotsiaalmeedias;

| H. | arvestades, et Aserbaidžaan on idapartnerluse üks asutajaliikmetest; arvestades, et EL ja Ida-Euroopa juhid on korduvalt kinnitanud, et idapartnerlus põhineb ühistel väärtustel ning vabaduse, demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste austamise ning õigusriigi põhimõtetel; arvestades, et Aserbaidžaan püüab oma suhteid ELiga parandada ja süvendada, eesmärgiga jõuda strateegilise partnerluseni; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Aserbaidžaan on idapartnerluse üks asutajaliikmetest; arvestades, et EL ja Ida-Euroopa juhid on korduvalt kinnitanud, et idapartnerlus põhineb ühistel väärtustel ning vabaduse, demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste austamise ning õigusriigi põhimõtetel; arvestades, et Aserbaidžaan püüab oma suhteid ELiga parandada ja süvendada, eesmärgiga jõuda strateegilise partnerluseni;

| I. | arvestades, et Euroopa Liit ei ole piiravate õigusaktide tõttu saanud valitsusvälistele organisatsioonidele välja maksta 11 oma 13st toetusest ja tema võimalused Aserbaidžaani sõltumatuid kodanikuühiskonna rühmitusi ja aktiviste rahastada on jätkuvalt väga kitsendatud; arvestades, et paljud Euroopa Liidu toetust saanud isikud on kas vangis, näiteks inimõiguste advokaat Intigam Alijev, või on maalt põgenenud ja oma tegevuse lõpetanud; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa Liit ei ole piiravate õigusaktide tõttu saanud valitsusvälistele organisatsioonidele välja maksta 11 oma 13st toetusest ja tema võimalused Aserbaidžaani sõltumatuid kodanikuühiskonna rühmitusi ja aktiviste rahastada on jätkuvalt väga kitsendatud; arvestades, et paljud Euroopa Liidu toetust saanud isikud on kas vangis, näiteks inimõiguste advokaat Intigam Alijev, või on maalt põgenenud ja oma tegevuse lõpetanud;

| J. | arvestades, et OSCE büroo Bakuus suleti 4. juulil 2015 pärast seda, kui Aserbaidžaani võimud otsustasid lõpetada Aserbaidžaani valitsuse ja OSCE vahelise vastastikuse mõistmise memorandumi kehtivuse; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et OSCE büroo Bakuus suleti 4. juulil 2015 pärast seda, kui Aserbaidžaani võimud otsustasid lõpetada Aserbaidžaani valitsuse ja OSCE vahelise vastastikuse mõistmise memorandumi kehtivuse;

| K. | arvestades, et Freedom House’i hinnangul ei ole Aserbaidžaan vaba, tema ajakirjandus ei ole vaba ja tema internet on osaliselt vaba; arvestades, et kogu Euraasia kohta on demokraatlik valitsemine viimase kümne aasta jooksul kõige rohkem alla käinud Aserbaidžaanis; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Freedom House’i hinnangul ei ole Aserbaidžaan vaba, tema ajakirjandus ei ole vaba ja tema internet on osaliselt vaba; arvestades, et kogu Euraasia kohta on demokraatlik valitsemine viimase kümne aasta jooksul kõige rohkem alla käinud Aserbaidžaanis;

| L. | arvestades, et Aserbaidžaanis on 2015. aasta novembris parlamendivalimised; arvestades, et Euroopa Parlament keeldus valimiste vaatlusmissiooni saatmisest, sest leiti, et vabade ja õiglaste valimiste korraldamiseks puuduvad tingimused ning sõna-, kogunemis- ja ühinemisvabaduse piirangud riigis teevad kandidaatidele võrdsete võimaluste loomise ja ehtsa konkurentsi tingimustes hääletamise võimatuks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Aserbaidžaanis on 2015. aasta novembris parlamendivalimised; arvestades, et Euroopa Parlament keeldus valimiste vaatlusmissiooni saatmisest, sest leiti, et vabade ja õiglaste valimiste korraldamiseks puuduvad tingimused ning sõna-, kogunemis- ja ühinemisvabaduse piirangud riigis teevad kandidaatidele võrdsete võimaluste loomise ja ehtsa konkurentsi tingimustes hääletamise võimatuks;

| M. | arvestades, et valdkondlik koostöö on vastastikku kasulik, eelkõige energeetikasektoris; arvestades, et Aserbaidžaanil on potentsiaal saada üheks ELi peamiseks kaubanduspartneriks; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et valdkondlik koostöö on vastastikku kasulik, eelkõige energeetikasektoris; arvestades, et Aserbaidžaanil on potentsiaal saada üheks ELi peamiseks kaubanduspartneriks;

| 1. | väljendab sügavat muret inimõiguste olukorra jätkuva halvenemise pärast riigis ning tuletab meelde, et EL omistab seoses kahepoolse koostööga erilist tähelepanu inimõigustele ja põhivabadustele, mis on idapartnerluse põhielemendid ja alustalad, millele on rajatud rahvusvahelised organisatsioonid, nt Euroopa Nõukogu ja OSCE, mille liige on ka Aserbaidžaan; |
| --- | --- |

1.

väljendab sügavat muret inimõiguste olukorra jätkuva halvenemise pärast riigis ning tuletab meelde, et EL omistab seoses kahepoolse koostööga erilist tähelepanu inimõigustele ja põhivabadustele, mis on idapartnerluse põhielemendid ja alustalad, millele on rajatud rahvusvahelised organisatsioonid, nt Euroopa Nõukogu ja OSCE, mille liige on ka Aserbaidžaan;

| 2. | nõuab, et vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu otsusele vabastataks viivitamata ja tingimusteta vanglast kõik poliitilised vangid, inimõiguste kaitsjad, ajakirjanikud ja kodanikuühiskonna aktivistid, sh Hadia Ismailova, Leyla Yunus ja Arif Yunus, Anar Mammadli, Rasul Jafarov, Intigam Alijev, Rauf Mirkadirov, Ömar Mammadov, Tofiq Yaqublu, Nijat Alijev, Araz Gulijev, Parviz Hashimli, Seymur Hezi, Hilal Mammadov, Taleh Khasmammadov ja Ilgar Mammadov, ning nõuab, et tühistataks kõik nendele esitatud süüdistused ja taastataks täielikult nende poliitilised ja kodanikuõigused ja avalik maine; |
| --- | --- |

2.

nõuab, et vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu otsusele vabastataks viivitamata ja tingimusteta vanglast kõik poliitilised vangid, inimõiguste kaitsjad, ajakirjanikud ja kodanikuühiskonna aktivistid, sh Hadia Ismailova, Leyla Yunus ja Arif Yunus, Anar Mammadli, Rasul Jafarov, Intigam Alijev, Rauf Mirkadirov, Ömar Mammadov, Tofiq Yaqublu, Nijat Alijev, Araz Gulijev, Parviz Hashimli, Seymur Hezi, Hilal Mammadov, Taleh Khasmammadov ja Ilgar Mammadov, ning nõuab, et tühistataks kõik nendele esitatud süüdistused ja taastataks täielikult nende poliitilised ja kodanikuõigused ja avalik maine;

| 3. | mõistab teravalt hukka Aserbaidžaani kodanikuühiskonna ennenägematu mahasurumise; kordab, arvestades inimõiguste kaitsjate ning siseriiklike ja rahvusvaheliste valitsusväliste organisatsioonide teateid poliitikategelaste, aktivistide ja ajakirjanike vastu kasutatavate fabritseeritud süüdistuste väidetava kasutamise kohta, et on sügavalt mures vangistatute kolleegide pärast, kes on veel vabad, kuid kelle suhtes käib kriminaaluurimine; nõuab tungivalt, et Aserbaidžaani võimud lõpetaksid ajakirjanike, inimõiguste kaitsjate ja teiste valitsuse kritiseerijate valikulise kriminaalvastutusele võtmise ja vangistamise tava ning tagaksid, et kõikidele kinnipeetud isikutele, sh ajakirjanikele, poliitikategelastele ja kodanikuühiskonna aktivistidele tagataks kõik menetlusõigused, eelkõige advokaadi kättesaadavus omal valikul, perekonna juurdepääs ja muud õiglased kohtumenetlusnormid; |
| --- | --- |

3.

mõistab teravalt hukka Aserbaidžaani kodanikuühiskonna ennenägematu mahasurumise; kordab, arvestades inimõiguste kaitsjate ning siseriiklike ja rahvusvaheliste valitsusväliste organisatsioonide teateid poliitikategelaste, aktivistide ja ajakirjanike vastu kasutatavate fabritseeritud süüdistuste väidetava kasutamise kohta, et on sügavalt mures vangistatute kolleegide pärast, kes on veel vabad, kuid kelle suhtes käib kriminaaluurimine; nõuab tungivalt, et Aserbaidžaani võimud lõpetaksid ajakirjanike, inimõiguste kaitsjate ja teiste valitsuse kritiseerijate valikulise kriminaalvastutusele võtmise ja vangistamise tava ning tagaksid, et kõikidele kinnipeetud isikutele, sh ajakirjanikele, poliitikategelastele ja kodanikuühiskonna aktivistidele tagataks kõik menetlusõigused, eelkõige advokaadi kättesaadavus omal valikul, perekonna juurdepääs ja muud õiglased kohtumenetlusnormid;

| 4. | peab tervitatavaks Aserbaidžaani võimude poolt Euroopa meditsiinitöötajate rühmale antud võimalust külastada Leyla ja Arif Yunust ning nõuab nende vabastamist, seda ka humanitaarpõhjustel; juhib tähelepanu Leyla ja Arif Yunuse ning Intigam Alijevi kinnipidamistingimustele, mille tõttu on tõsiselt halvenenud nende tervis ja mille tagajärjed võivad olla eluohtlikud; palub, et Aserbaidžaani võimud lubaksid Euroopa meditsiinitöötajate rühmal Intigam Alijev läbi vaadata ning tagaksid, et kõik vangid saavad vajaduse korral nõuetekohast arstiabi; |
| --- | --- |

4.

peab tervitatavaks Aserbaidžaani võimude poolt Euroopa meditsiinitöötajate rühmale antud võimalust külastada Leyla ja Arif Yunust ning nõuab nende vabastamist, seda ka humanitaarpõhjustel; juhib tähelepanu Leyla ja Arif Yunuse ning Intigam Alijevi kinnipidamistingimustele, mille tõttu on tõsiselt halvenenud nende tervis ja mille tagajärjed võivad olla eluohtlikud; palub, et Aserbaidžaani võimud lubaksid Euroopa meditsiinitöötajate rühmal Intigam Alijev läbi vaadata ning tagaksid, et kõik vangid saavad vajaduse korral nõuetekohast arstiabi;

| 5. | nõuab IRFSi esimehe, ajakirjanik Rasim Alijevi surma viivitamatut uurimist; võtab murega teadmiseks ühe ajakirjanike rühma väited, et Rasim Alijev suri, sest talle haiglas määratud arstid ei olnud vajalikku ravi määranud; |
| --- | --- |

5.

nõuab IRFSi esimehe, ajakirjanik Rasim Alijevi surma viivitamatut uurimist; võtab murega teadmiseks ühe ajakirjanike rühma väited, et Rasim Alijev suri, sest talle haiglas määratud arstid ei olnud vajalikku ravi määranud;

| 6. | tuletab Aserbaidžaani võimudele meelde, et elanikkonna heaolu, mis hõlmab õiguste ja vabaduste austamist, on jätkusuutliku majanduskasvu oluline osa; |
| --- | --- |

6.

tuletab Aserbaidžaani võimudele meelde, et elanikkonna heaolu, mis hõlmab õiguste ja vabaduste austamist, on jätkusuutliku majanduskasvu oluline osa;

| 7. | kutsub Aserbaidžaani üles järgima ja täitma kohustusi, mille ta on Euroopa Nõukogu liikmena võtnud; kordab oma üleskutset Aserbaidžaani võimudele täita kõiki Euroopa Inimõiguste Kohtu Aserbaidžaani puudutavaid otsuseid; nõuab Euroopa Inimõiguste Kohtu 16. juuni 2015. aasta otsuse ja kõigi muude Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuste täitmist; |
| --- | --- |

7.

kutsub Aserbaidžaani üles järgima ja täitma kohustusi, mille ta on Euroopa Nõukogu liikmena võtnud; kordab oma üleskutset Aserbaidžaani võimudele täita kõiki Euroopa Inimõiguste Kohtu Aserbaidžaani puudutavaid otsuseid; nõuab Euroopa Inimõiguste Kohtu 16. juuni 2015. aasta otsuse ja kõigi muude Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuste täitmist;

| 8. | nõuab tungivalt, et Aserbaidžaani valitsus teeks täielikku koostööd Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjoniga, inimõiguste voliniku ja ÜRO erimenetlustega ning täidaks nende soovitusi, mis puudutavad inimõiguste kaitsjaid, ühinemis- ja rahumeelse kogunemise vabadust, sõnavabadust ja õigust mitte olla meelevaldselt kinnipeetud, eesmärgiga muuta oma õigusakte ja kohandada oma tavasid täielikus vastavuses ekspertide järeldustega; |
| --- | --- |

8.

nõuab tungivalt, et Aserbaidžaani valitsus teeks täielikku koostööd Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjoniga, inimõiguste voliniku ja ÜRO erimenetlustega ning täidaks nende soovitusi, mis puudutavad inimõiguste kaitsjaid, ühinemis- ja rahumeelse kogunemise vabadust, sõnavabadust ja õigust mitte olla meelevaldselt kinnipeetud, eesmärgiga muuta oma õigusakte ja kohandada oma tavasid täielikus vastavuses ekspertide järeldustega;

| 9. | kutsub Aserbaidžaani valitsust viivitamatult lõpetama kodanikuühiskonna ja inimõiguste alase töö mahasurumise ning tagama, et kodanikuühiskonna rühmitused ja aktivistid saavad tegutseda takistusteta ja tagakiusamise hirmuta, ning kuulutama sellega seoses kehtetuks kodanikuühiskonda rangelt piiravad seadused, vabastama valitsusväliste rühmituste ja nende juhtide külmutatud pangakontod ja lubama juurdepääsu välismaisele rahastamisele; |
| --- | --- |

9.

kutsub Aserbaidžaani valitsust viivitamatult lõpetama kodanikuühiskonna ja inimõiguste alase töö mahasurumise ning tagama, et kodanikuühiskonna rühmitused ja aktivistid saavad tegutseda takistusteta ja tagakiusamise hirmuta, ning kuulutama sellega seoses kehtetuks kodanikuühiskonda rangelt piiravad seadused, vabastama valitsusväliste rühmituste ja nende juhtide külmutatud pangakontod ja lubama juurdepääsu välismaisele rahastamisele;

| 10. | taunib meetmeid, mida Aserbaidžaani valitsus on korduvalt võtnud, et piirata Armeenia ja Aserbaidžaani kodanikuühiskonna rühmituste, noorteaktivistide ja haritlaste vahelist suhtlust, mis on väga tähtis kahe riigi vahel kaua püsinud vaenu ületamiseks; sellega seoses tuletab meelde olulist tööd, mida on selles valdkonnas teinud Leyla Yunus ja Arif Yunus; |
| --- | --- |

10.

taunib meetmeid, mida Aserbaidžaani valitsus on korduvalt võtnud, et piirata Armeenia ja Aserbaidžaani kodanikuühiskonna rühmituste, noorteaktivistide ja haritlaste vahelist suhtlust, mis on väga tähtis kahe riigi vahel kaua püsinud vaenu ületamiseks; sellega seoses tuletab meelde olulist tööd, mida on selles valdkonnas teinud Leyla Yunus ja Arif Yunus;

| 11. | kutsub Aserbaidžaani võime üles austama ajakirjandus- ja meediavabadust nii seaduses kui ka praktikas, internetis ja väljaspool seda, ning tagama sõnavabaduse vastavalt rahvusvahelistele standarditele ja lõpetama valitsuse kohta meediakanalite kaudu esitatava kriitika tsenseerimise; |
| --- | --- |

11.

kutsub Aserbaidžaani võime üles austama ajakirjandus- ja meediavabadust nii seaduses kui ka praktikas, internetis ja väljaspool seda, ning tagama sõnavabaduse vastavalt rahvusvahelistele standarditele ja lõpetama valitsuse kohta meediakanalite kaudu esitatava kriitika tsenseerimise;

| 12. | on väga mures LGBTI inimeste olukorra pärast Aserbaidžaanis; mõistab teravalt hukka kõige kõrgematelt tasanditelt tuleva LGBTI inimeste vastase poliitilise vihakõne; palub Aserbaidžaani valitsusel lõpetada LGBTI inimeste õiguste nimel töötavate inimõiguste kaitsjate takistamine ja hirmutamine; |
| --- | --- |

12.

on väga mures LGBTI inimeste olukorra pärast Aserbaidžaanis; mõistab teravalt hukka kõige kõrgematelt tasanditelt tuleva LGBTI inimeste vastase poliitilise vihakõne; palub Aserbaidžaani valitsusel lõpetada LGBTI inimeste õiguste nimel töötavate inimõiguste kaitsjate takistamine ja hirmutamine;

| 13. | rõhutab, kui tähtis on tõsine ja vastastikku austav dialoog ELi ja Aserbaidžaani valitsuse, opositsioonijõudude ja kodanikuühiskonna vahel; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, kui tähtis on tõsine ja vastastikku austav dialoog ELi ja Aserbaidžaani valitsuse, opositsioonijõudude ja kodanikuühiskonna vahel;

| 14. | kordab, et läbirääkimised strateegilise partnerluslepingu sõlmimise üle Aserbaidžaaniga tuleks viivitamatult peatada, kuni valitsus ei ole võtnud konkreetseid samme üldiste inimõiguste austamise parandamiseks; |
| --- | --- |

14.

kordab, et läbirääkimised strateegilise partnerluslepingu sõlmimise üle Aserbaidžaaniga tuleks viivitamatult peatada, kuni valitsus ei ole võtnud konkreetseid samme üldiste inimõiguste austamise parandamiseks;

| 15. | palub nõukogul, komisjonil ja Euroopa välisteenistusel rangelt kohaldada põhimõtet „rohkema eest rohkem“, pöörates vastavalt ELi suunistele inimõiguste kaitsjate kohta eritähelepanu inimõiguste kaitsjate olukorrale, kohtunikkonna sõltumatusele, demokraatlikele reformidele ning põhiõigustele ja -vabadustele, ning selgelt välja tuua, millised on reformidega viivitamise tagajärjed; palub, et komisjon vaataks läbi kogu Aserbaidžaanile Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi kaudu antava ning inimõiguste kaitsjate, kodanikuühiskonna ja rohujuure tasandi inimestevahelise koostööga mitteseotud rahastamise ja peataks selle vajaduse korral, võttes arvesse eespool mainitud juhtumeid seoses inimõiguste kaitsjatega, kes sattusid tagakiusamise alla inimõiguste rikkumiste avalikustamise tõttu; palub komisjonil ja liikmesriikidel säilitada rahastamine inimestevahelistele kontaktidele ja koostööle sellistes valdkondades nagu kodanikuühiskond, haridus ja teadlased ning noorte- ja üliõpilasvahetus; |
| --- | --- |

15.

palub nõukogul, komisjonil ja Euroopa välisteenistusel rangelt kohaldada põhimõtet „rohkema eest rohkem“, pöörates vastavalt ELi suunistele inimõiguste kaitsjate kohta eritähelepanu inimõiguste kaitsjate olukorrale, kohtunikkonna sõltumatusele, demokraatlikele reformidele ning põhiõigustele ja -vabadustele, ning selgelt välja tuua, millised on reformidega viivitamise tagajärjed; palub, et komisjon vaataks läbi kogu Aserbaidžaanile Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi kaudu antava ning inimõiguste kaitsjate, kodanikuühiskonna ja rohujuure tasandi inimestevahelise koostööga mitteseotud rahastamise ja peataks selle vajaduse korral, võttes arvesse eespool mainitud juhtumeid seoses inimõiguste kaitsjatega, kes sattusid tagakiusamise alla inimõiguste rikkumiste avalikustamise tõttu; palub komisjonil ja liikmesriikidel säilitada rahastamine inimestevahelistele kontaktidele ja koostööle sellistes valdkondades nagu kodanikuühiskond, haridus ja teadlased ning noorte- ja üliõpilasvahetus;

| 16. | palub nõukogul, komisjonil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil koondada tugev ja ühtne reageering Aserbaidžaanis valitsevatele repressioonidele, et teha selgeks, et praegune olukord on täiesti vastuvõetamatu ja olukord ei muutu normaalseks enne, kuni valitsus vabastab kõik poliitilistel ajenditel vangistatud isikud ja lõpetab sõltumatute kodanikuühiskonna rühmituste mahasurumise; |
| --- | --- |

16.

palub nõukogul, komisjonil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil koondada tugev ja ühtne reageering Aserbaidžaanis valitsevatele repressioonidele, et teha selgeks, et praegune olukord on täiesti vastuvõetamatu ja olukord ei muutu normaalseks enne, kuni valitsus vabastab kõik poliitilistel ajenditel vangistatud isikud ja lõpetab sõltumatute kodanikuühiskonna rühmituste mahasurumise;

| 17. | nõuab tungivalt, et Aserbaidžaanis tegutsevad Euroopa ettevõtted nõuaksid häälekalt inimõiguste standarditest kinnipidamist ja võtaksid kasutusele kõrged ettevõtte sotsiaalse vastutuse standardid, võttes arvesse oma tegevuse mõju inimõiguste olukorrale riigis; |
| --- | --- |

17.

nõuab tungivalt, et Aserbaidžaanis tegutsevad Euroopa ettevõtted nõuaksid häälekalt inimõiguste standarditest kinnipidamist ja võtaksid kasutusele kõrged ettevõtte sotsiaalse vastutuse standardid, võttes arvesse oma tegevuse mõju inimõiguste olukorrale riigis;

| 18. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et Aserbaidžaani inimõiguste olukorra seisukohalt ei ole ELi-Aserbaidžaani inimõigustealane dialoog märkimisväärselt edenenud; kutsub Euroopa välisteenistust üles dialoogi hoogustama, et muuta see mõjusaks ja tulemustele suunatuks, ning andma Euroopa Parlamendile regulaarselt aru; |
| --- | --- |

18.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et Aserbaidžaani inimõiguste olukorra seisukohalt ei ole ELi-Aserbaidžaani inimõigustealane dialoog märkimisväärselt edenenud; kutsub Euroopa välisteenistust üles dialoogi hoogustama, et muuta see mõjusaks ja tulemustele suunatuks, ning andma Euroopa Parlamendile regulaarselt aru;

| 19. | palub ELi asutustel uurida põhjalikult president Alijevi ja tema pereliikmete vastaseid korruptsioonisüüdistusi, mis avalikustati uuriva ajakirjaniku Hadia Ismailova töö põhjal; |
| --- | --- |

19.

palub ELi asutustel uurida põhjalikult president Alijevi ja tema pereliikmete vastaseid korruptsioonisüüdistusi, mis avalikustati uuriva ajakirjaniku Hadia Ismailova töö põhjal;

| 20. | palub nõukogul vältida idapartnerluse riikide suhtes topeltstandardeid ja kaaluda sellega seoses sihtotstarbelisi sanktsioone ja viisakeeldu kõigi poliitilise tagakiusamisega seotud poliitikute, ametnike ja kohtunike vastu; |
| --- | --- |

20.

palub nõukogul vältida idapartnerluse riikide suhtes topeltstandardeid ja kaaluda sellega seoses sihtotstarbelisi sanktsioone ja viisakeeldu kõigi poliitilise tagakiusamisega seotud poliitikute, ametnike ja kohtunike vastu;

| 21. | palub Aserbaidžaani võimudel teha koostööd selliste piirkondlike organisatsioonidega nagu Euroopa Nõukogu ja OCSE ning hõlbustada nende esindajate visiite; mõistab teravalt hukka Aserbaidžaani võimude otsuse sulgeda OSCE büroo Bakuus; |
| --- | --- |

21.

palub Aserbaidžaani võimudel teha koostööd selliste piirkondlike organisatsioonidega nagu Euroopa Nõukogu ja OCSE ning hõlbustada nende esindajate visiite; mõistab teravalt hukka Aserbaidžaani võimude otsuse sulgeda OSCE büroo Bakuus;

| 22. | märgib, et sõltumatud valimiste vaatlejad, sh pikaajalised OSCE vaatlusmissioonid ja riiklikud vaatlejad, on täheldanud suuri valimisstandardite rikkumisi kõigil Aserbaidžaani presidendi- ja parlamendivalimistel, sh 2003. aasta presidendivalimistel ja sellele järgnenud valimistel; väljendab tõsist muret selle pärast, kas 1. novembril 2015. toimuvateks valimisteks on ikka loodud vabad ja õiglased tingimused, arvestades et opositsioonierakondade juhid on vangistatud, meedial ja ajakirjanikel ei ole lubatud vabalt ja hirmutamiseta tegutseda ning valitseb hirmuõhkkond; |
| --- | --- |

22.

märgib, et sõltumatud valimiste vaatlejad, sh pikaajalised OSCE vaatlusmissioonid ja riiklikud vaatlejad, on täheldanud suuri valimisstandardite rikkumisi kõigil Aserbaidžaani presidendi- ja parlamendivalimistel, sh 2003. aasta presidendivalimistel ja sellele järgnenud valimistel; väljendab tõsist muret selle pärast, kas 1. novembril 2015. toimuvateks valimisteks on ikka loodud vabad ja õiglased tingimused, arvestades et opositsioonierakondade juhid on vangistatud, meedial ja ajakirjanikel ei ole lubatud vabalt ja hirmutamiseta tegutseda ning valitseb hirmuõhkkond;

| 23. | kutsub Euroopa välisteenistust ja ELi liikmesriike üles hoiduma praegu valimisvaatlustest. Märgib, et demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (ODIHR) missioon on hetkel kohapeal ja oleks äärmiselt oluline teada saada tema analüüs olukorra kohta riigis; |
| --- | --- |

23.

kutsub Euroopa välisteenistust ja ELi liikmesriike üles hoiduma praegu valimisvaatlustest. Märgib, et demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (ODIHR) missioon on hetkel kohapeal ja oleks äärmiselt oluline teada saada tema analüüs olukorra kohta riigis;

| 24. | tuletab meelde oma otsust saata Aserbaidžaani Euroopa Parlamendi delegatsioon ning rõhutab, kui oluline on saata see delegatsioon võimalikult ruttu, et kõneleda Aserbaidžaani võimudega sellistel pakilistel teemadel nagu inimõigused ja konflikt Mägi-Karabahhis; |
| --- | --- |

24.

tuletab meelde oma otsust saata Aserbaidžaani Euroopa Parlamendi delegatsioon ning rõhutab, kui oluline on saata see delegatsioon võimalikult ruttu, et kõneleda Aserbaidžaani võimudega sellistel pakilistel teemadel nagu inimõigused ja konflikt Mägi-Karabahhis;

| 25. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa välisteenistusele, Euroopa Ülemkogule, komisjonile, Aserbaidžaani Vabariigi valitsusele ja parlamendile, Euroopa Nõukogule, OSCE-le ja ÜRO inimõiguste nõukogule. |
| --- | --- |

25.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa välisteenistusele, Euroopa Ülemkogule, komisjonile, Aserbaidžaani Vabariigi valitsusele ja parlamendile, Euroopa Nõukogule, OSCE-le ja ÜRO inimõiguste nõukogule.

---

| 22.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 316/212 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 316/212

---

P8_TA(2015)0317

Ränne ja pagulased Euroopas

Euroopa Parlamendi 10. septembri 2015. aasta resolutsioon rände ja pagulaste kohta Euroopas (2015/2833(RSP))

(2017/C 316/23)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat,

| — | võttes arvesse inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 1951. aasta pagulasseisundi konventsiooni ja selle lisaprotokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1951. aasta pagulasseisundi konventsiooni ja selle lisaprotokolli,

| — | võttes arvesse oma 9. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide meetmete kohta, millega ohjata Süüria konfliktist tingitud põgenikevoolu (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide meetmete kohta, millega ohjata Süüria konfliktist tingitud põgenikevoolu (1),

| — | võttes arvesse oma 23. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni rändevoogude kohta Vahemerel, pidades eelkõige silmas traagilisi sündmusi Lampedusa lähedal (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni rändevoogude kohta Vahemerel, pidades eelkõige silmas traagilisi sündmusi Lampedusa lähedal (2),

| — | võttes arvesse oma 17. detsembri 2014. aasta resolutsiooni olukorra kohta Vahemerel ja ELi tervikliku rändekäsituse vajalikkuse kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. detsembri 2014. aasta resolutsiooni olukorra kohta Vahemerel ja ELi tervikliku rändekäsituse vajalikkuse kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 29. aprilli 2015. aasta resolutsiooni Vahemerel hiljuti asetleidnud traagiliste sündmuste ning ELi rände- ja varjupaigapoliitika kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. aprilli 2015. aasta resolutsiooni Vahemerel hiljuti asetleidnud traagiliste sündmuste ning ELi rände- ja varjupaigapoliitika kohta (4),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. mail 2015 esitatud Euroopa rände tegevuskava (COM(2015)0240), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. mail 2015 esitatud Euroopa rände tegevuskava (COM(2015)0240),

| — | võttes arvesse 20. aprillil 2015. aastal toimunud välisasjade ja siseküsimuste nõukogu ühisistungil heaks kiidetud kümnest meetmest koosnevat rändeteemalist tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. aprillil 2015. aastal toimunud välisasjade ja siseküsimuste nõukogu ühisistungil heaks kiidetud kümnest meetmest koosnevat rändeteemalist tegevuskava,

| — | võttes arvesse 23. aprillil 2015. aastal toimunud Vahemere pagulaskriisi teemalise Euroopa Ülemkogu erakorralise kohtumise järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 23. aprillil 2015. aastal toimunud Vahemere pagulaskriisi teemalise Euroopa Ülemkogu erakorralise kohtumise järeldusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee (PACE) 2012. aasta aprillis avaldatud aruannet Vahemerel hukkunute kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee (PACE) 2012. aasta aprillis avaldatud aruannet Vahemerel hukkunute kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 20. juuli 2015. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. juuli 2015. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse ELi – Aafrika Sarve piirkonna rändeteede algatust ehk Hartumi protsessi, mille võtsid 28. novembril 2014. aastal vastu Aafrika Liit ning ELi liikmesriigid ja institutsioonid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi – Aafrika Sarve piirkonna rändeteede algatust ehk Hartumi protsessi, mille võtsid 28. novembril 2014. aastal vastu Aafrika Liit ning ELi liikmesriigid ja institutsioonid,

| — | võttes arvesse rändajate inimõiguste küsimustega tegeleva ÜRO eriraportööri aastaaruandeid, eriti 2015. aasta mais avaldatud aruannet „Banking on mobility over a generation: follow-up to the regional study on the management of the external borders of the European Union and its impact on the human rights of migrants“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rändajate inimõiguste küsimustega tegeleva ÜRO eriraportööri aastaaruandeid, eriti 2015. aasta mais avaldatud aruannet „Banking on mobility over a generation: follow-up to the regional study on the management of the external borders of the European Union and its impact on the human rights of migrants“,

| — | võttes arvesse Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti (EASO) 2014. aasta aruannet varjupaigaküsimuste olukorra kohta Euroopa Liidus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti (EASO) 2014. aasta aruannet varjupaigaküsimuste olukorra kohta Euroopa Liidus,

| — | võttes arvesse parlamendis 9. septembril 2015 toimunud arutelu rände ja pagulaste kohta Euroopas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse parlamendis 9. septembril 2015 toimunud arutelu rände ja pagulaste kohta Euroopas,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et pidevate konfliktide, piirkondliku ebastabiilsuse ja inimõiguste rikkumiste tagajärjel otsib enneolematult suur hulk inimesi kaitset EList; arvestades, et lapsi puudutavate varjupaigataotluste arv on eelmisest aastast saadik kasvanud 75 %; arvestades, et lõppenud suvi on jälle näidanud, et ränne ei ole ajutine nähtus ja et pagulaste hulk suureneb tõenäoliselt veelgi, mis tõstab veel kord esile kiireloomulist vajadust teha kõik võimalik, et päästa nende inimeste elu, kes põgenevad oma kodumaalt ja kes on hädaohus, ning asjaolu, et liikmesriikidel tuleb järgida oma rahvusvahelisi kohustusi, sealhulgas merepäästekohustusi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et pidevate konfliktide, piirkondliku ebastabiilsuse ja inimõiguste rikkumiste tagajärjel otsib enneolematult suur hulk inimesi kaitset EList; arvestades, et lapsi puudutavate varjupaigataotluste arv on eelmisest aastast saadik kasvanud 75 %; arvestades, et lõppenud suvi on jälle näidanud, et ränne ei ole ajutine nähtus ja et pagulaste hulk suureneb tõenäoliselt veelgi, mis tõstab veel kord esile kiireloomulist vajadust teha kõik võimalik, et päästa nende inimeste elu, kes põgenevad oma kodumaalt ja kes on hädaohus, ning asjaolu, et liikmesriikidel tuleb järgida oma rahvusvahelisi kohustusi, sealhulgas merepäästekohustusi;

| B. | arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti andmetel on 2015. aastal teel Euroopasse hukkunud või kadunuks jäänud juba 2 800 varjupaika otsinud meest, naist ja last; arvestades, et pagulasi ja rändajaid hukkub ka Euroopas teel olles; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti andmetel on 2015. aastal teel Euroopasse hukkunud või kadunuks jäänud juba 2 800 varjupaika otsinud meest, naist ja last; arvestades, et pagulasi ja rändajaid hukkub ka Euroopas teel olles;

| C. | arvestades, et inimeste ebaseaduslikult üle piiri toimetajad ja inimkaubitsejad kasutavad ebaseaduslikku rännet ära ja seavad oma rahalise kasu eesmärgil ohtu sisserändajate elu, vastutavad tuhandete surmajuhtumite eest ning kujutavad endast ELile ja liikmesriikidele tõsist probleemi; arvestades, et inimkaubitsejad teenivad oma kriminaalse tegevusega hinnanguliselt 20 miljardit eurot kasumit aastas; arvestades, et Europoli andmetel on organiseeritud kuritegelikud rühmitused, kes korraldavad ebaseaduslike rändajate transporti üle Vahemere, otseselt seotud inimkaubanduse, uimastite, tulirelvade ja terrorismiga; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et inimeste ebaseaduslikult üle piiri toimetajad ja inimkaubitsejad kasutavad ebaseaduslikku rännet ära ja seavad oma rahalise kasu eesmärgil ohtu sisserändajate elu, vastutavad tuhandete surmajuhtumite eest ning kujutavad endast ELile ja liikmesriikidele tõsist probleemi; arvestades, et inimkaubitsejad teenivad oma kriminaalse tegevusega hinnanguliselt 20 miljardit eurot kasumit aastas; arvestades, et Europoli andmetel on organiseeritud kuritegelikud rühmitused, kes korraldavad ebaseaduslike rändajate transporti üle Vahemere, otseselt seotud inimkaubanduse, uimastite, tulirelvade ja terrorismiga;

| D. | arvestades, et Frontexi andmetel on 2015. aastal kõige rohkem varjupaigataotlejaid tulnud Süüriast, Afganistanist, Eritreast ja Iraagist; arvestades, et Eurostati andmetel antakse valdavale enamikule neist riikidest Euroopasse põgenenud inimestele kaitset; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Frontexi andmetel on 2015. aastal kõige rohkem varjupaigataotlejaid tulnud Süüriast, Afganistanist, Eritreast ja Iraagist; arvestades, et Eurostati andmetel antakse valdavale enamikule neist riikidest Euroopasse põgenenud inimestele kaitset;

| E. | arvestades, et piirkondlik ebastabiilsus ja konfliktid ning ISISe/Da’eshi esilekerkimine naaberriikides asuvates konfliktipiirkondades mõjutavad rändajate massilist sissevoolu ja ümberasujate voogusid ning seega ELi jõuda püüdvate isikute arvu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et piirkondlik ebastabiilsus ja konfliktid ning ISISe/Da’eshi esilekerkimine naaberriikides asuvates konfliktipiirkondades mõjutavad rändajate massilist sissevoolu ja ümberasujate voogusid ning seega ELi jõuda püüdvate isikute arvu;

| F. | arvestades, et viimasel, 25. ja 26. juunil 2015 toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel ning 20. juulil 2015 toimunud justiits- ja siseküsimuste nõukogu istungil ei jõutud pagulaste ümberpaigutamise ja ümberasustamise kohustusliku mehhanismi osas kokkuleppele, vaid otsustati vabatahtliku mehhanismi kasuks; arvestades, et liikmesriigid ei saavutanud kokkulepet 40 000 pagulase Itaaliast ja Kreekast teistesse riikidesse ümberpaigutamise kohta ning kohad kindlustati vaid 32 256 pagulasele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et viimasel, 25. ja 26. juunil 2015 toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel ning 20. juulil 2015 toimunud justiits- ja siseküsimuste nõukogu istungil ei jõutud pagulaste ümberpaigutamise ja ümberasustamise kohustusliku mehhanismi osas kokkuleppele, vaid otsustati vabatahtliku mehhanismi kasuks; arvestades, et liikmesriigid ei saavutanud kokkulepet 40 000 pagulase Itaaliast ja Kreekast teistesse riikidesse ümberpaigutamise kohta ning kohad kindlustati vaid 32 256 pagulasele;

| G. | arvestades, et 3. septembril 2015 esitas Euroopa Ülemkogu eesistuja Donald Tusk nõude jaotada ümber vähemalt 100 000 pagulast; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 3. septembril 2015 esitas Euroopa Ülemkogu eesistuja Donald Tusk nõude jaotada ümber vähemalt 100 000 pagulast;

| H. | arvestades, et praeguste ajutiste otsuste asemel on vaja välja töötada pikemaajaline rände- ja varjupaigaküsimuste käsitus; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et praeguste ajutiste otsuste asemel on vaja välja töötada pikemaajaline rände- ja varjupaigaküsimuste käsitus;

| I. | arvestades, et paljud kodanikud ilmutavad erakordselt suurt solidaarsust pagulastega – võtavad neid südamlikult vastu ja osutavad neile väga suurt abi; arvestades, et sellega näitavad Euroopa kodanikud, et hädasolevate ja kaastunnet väärivate inimeste kaitse on püsivalt Euroopa üks tõelisi väärtusi; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et paljud kodanikud ilmutavad erakordselt suurt solidaarsust pagulastega – võtavad neid südamlikult vastu ja osutavad neile väga suurt abi; arvestades, et sellega näitavad Euroopa kodanikud, et hädasolevate ja kaastunnet väärivate inimeste kaitse on püsivalt Euroopa üks tõelisi väärtusi;

| J. | arvestades, et praegune olukord näitab riikide valitsuste poolset kahetsusväärset solidaarsuse puudumist varjupaigataotlejate suhtes ning ebapiisavalt koordineeritud ja kooskõlastatud tegutsemist; arvestades, et selline olukord tekitab kaose ja viib inimõiguste rikkumisteni; arvestades, et eri liikmesriikide üksteisest erinevad seisukohad peegeldavad jätkuvalt tõsiasja, et ELi rändepoliitika on killustunud 28 erinevaks rändepoliitikaks; arvestades, et ühtsete varjupaigamenetluste ja –standardite puudumise tõttu on liikmeriikide pakutav kaitsetase riigiti erinev ning teatavatel juhtudel on varjupaigataotlejatele antavad tagatised koguni ebapiisavad; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et praegune olukord näitab riikide valitsuste poolset kahetsusväärset solidaarsuse puudumist varjupaigataotlejate suhtes ning ebapiisavalt koordineeritud ja kooskõlastatud tegutsemist; arvestades, et selline olukord tekitab kaose ja viib inimõiguste rikkumisteni; arvestades, et eri liikmesriikide üksteisest erinevad seisukohad peegeldavad jätkuvalt tõsiasja, et ELi rändepoliitika on killustunud 28 erinevaks rändepoliitikaks; arvestades, et ühtsete varjupaigamenetluste ja –standardite puudumise tõttu on liikmeriikide pakutav kaitsetase riigiti erinev ning teatavatel juhtudel on varjupaigataotlejatele antavad tagatised koguni ebapiisavad;

| K. | arvestades, et osa liikmeriike ja nende juhid on võtnud proaktiivse hoiaku, näidanud valmisolekut ja head tahet pagulasi vastu võtta ning seada sisse alaline ja kohustuslik mehhanism pagulaste jagamiseks liikmesriikide vahel; arvestades, et teised liikmesriigid peaksid seda head eeskuju järgima; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et osa liikmeriike ja nende juhid on võtnud proaktiivse hoiaku, näidanud valmisolekut ja head tahet pagulasi vastu võtta ning seada sisse alaline ja kohustuslik mehhanism pagulaste jagamiseks liikmesriikide vahel; arvestades, et teised liikmesriigid peaksid seda head eeskuju järgima;

| L. | arvestades, et kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon käsitleb oma strateegilises raportis tervikliku rändekäsituse kohta ELi rände- ja varjupaigapoliitikat tervikuna; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon käsitleb oma strateegilises raportis tervikliku rändekäsituse kohta ELi rände- ja varjupaigapoliitikat tervikuna;

| M. | arvestades, et 1951. aasta Genfi pagulasseisundi konventsiooni kohaselt võivad inimesed taotleda varjupaika olenemata oma päritoluriigist, kui nad kardavad põhjendatult tagakiusamist rassi, usu, rahvuse, sotsiaalsesse gruppi kuulumise või poliitiliste veendumuste pärast; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et 1951. aasta Genfi pagulasseisundi konventsiooni kohaselt võivad inimesed taotleda varjupaika olenemata oma päritoluriigist, kui nad kardavad põhjendatult tagakiusamist rassi, usu, rahvuse, sotsiaalsesse gruppi kuulumise või poliitiliste veendumuste pärast;

| 1. | väljendab sügavat kahetsust ja kurbust selle üle, et ELis varjupaika otsivad inimesed sageli traagiliselt elu kaotavad; nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid teeksid kõik endast oleneva, et hoida ära uusi hukkumisi merel ja maal; |
| --- | --- |

1.

väljendab sügavat kahetsust ja kurbust selle üle, et ELis varjupaika otsivad inimesed sageli traagiliselt elu kaotavad; nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid teeksid kõik endast oleneva, et hoida ära uusi hukkumisi merel ja maal;

| 2. | väljendab solidaarsust arvukate pagulaste ja rändajatega, kes on konfliktide, raskete inimõiguste rikkumiste, ilmsete juhtimisvigade ja julmade repressioonide ohvrid; |
| --- | --- |

2.

väljendab solidaarsust arvukate pagulaste ja rändajatega, kes on konfliktide, raskete inimõiguste rikkumiste, ilmsete juhtimisvigade ja julmade repressioonide ohvrid;

| 3. | avaldab tunnustust kodanikuühiskonna rühmadele ja üksikisikutele kõikjal Euroopas, kes on arvukalt tegutsema hakanud, et pagulasi ja rändajaid vastu võtta ja abistada; kutsub Euroopa kodanikke üles jätkuvalt toetama pagulaskriisi humanitaarset lahendamist ja selles aktiivselt osalema; on veendunud, et niisugune tegevus näitab Euroopa väärtustele kindlaksjäämist ja annab lootust Euroopa tuleviku suhtes; |
| --- | --- |

3.

avaldab tunnustust kodanikuühiskonna rühmadele ja üksikisikutele kõikjal Euroopas, kes on arvukalt tegutsema hakanud, et pagulasi ja rändajaid vastu võtta ja abistada; kutsub Euroopa kodanikke üles jätkuvalt toetama pagulaskriisi humanitaarset lahendamist ja selles aktiivselt osalema; on veendunud, et niisugune tegevus näitab Euroopa väärtustele kindlaksjäämist ja annab lootust Euroopa tuleviku suhtes;

| 4. | avaldab veelkord toetust oma 29. aprilli 2015. aasta resolutsioonile Vahemerel hiljuti asetleidnud traagiliste sündmuste ning ELi rände- ja varjupaigapoliitika kohta; kordab, et EL peab praeguse pagulaste olukorra tõttu viivitamata tegutsema, lähtudes solidaarsusest ja vastutuse jagamisest, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 80, ning terviklikust käsitusest, milles võetakse arvesse turvalist ja seaduslikku rännet ning põhiõiguste ja -väärtuste täielikku järgimist; |
| --- | --- |

4.

avaldab veelkord toetust oma 29. aprilli 2015. aasta resolutsioonile Vahemerel hiljuti asetleidnud traagiliste sündmuste ning ELi rände- ja varjupaigapoliitika kohta; kordab, et EL peab praeguse pagulaste olukorra tõttu viivitamata tegutsema, lähtudes solidaarsusest ja vastutuse jagamisest, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 80, ning terviklikust käsitusest, milles võetakse arvesse turvalist ja seaduslikku rännet ning põhiõiguste ja -väärtuste täielikku järgimist;

| 5. | kinnitab oma kohustust hoida Schengeni alas piirid avatuna, tagades samal ajal välispiiride tulemusliku haldamise; rõhutab, et isikute vaba liikumine Schengeni alal on olnud üks Euroopa integratsiooni suuremaid saavutusi; |
| --- | --- |

5.

kinnitab oma kohustust hoida Schengeni alas piirid avatuna, tagades samal ajal välispiiride tulemusliku haldamise; rõhutab, et isikute vaba liikumine Schengeni alal on olnud üks Euroopa integratsiooni suuremaid saavutusi;

| 6. | kiidab heaks komisjoni algatused pagulaste ümberpaigutamiseks ja ümberasustamiseks, sealhulgas uue ettepaneku, mis käsitleb suurema arvu Kreekalt, Itaalialt ja Ungarilt rahvusvahelist kaitset otsivate varjupaigataotlejate hädaolukorras ümberpaigutamist; kiidab heaks komisjoni teadaande Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 78 lõikel 2 põhineva pagulaste alalise ümberpaigutamise mehhanismi kohta, mis aktiveeritakse hädaolukorras ja mille puhul võetakse arvesse liikmesriigis viibivate pagulaste arvu; on omalt poolt valmis uue hädaolukorras pagulaste ümberpaigutamise kavaga tegelema kiirmenetluse korras ning kinnitab, et kavatseb samal ajal jätkata kõigi muude komisjoni meetmete käsitlemist tagamaks, et liikmesriigid ei viivita püsiva ümberpaigutamise kava rakendamisega; tuletab nõukogule meelde, et parlament pooldab kindlalt siduvat ümberpaigutamismehhanismi, mis võtab võimalikult suures ulatuses arvesse pagulaste eelistusi; |
| --- | --- |

6.

kiidab heaks komisjoni algatused pagulaste ümberpaigutamiseks ja ümberasustamiseks, sealhulgas uue ettepaneku, mis käsitleb suurema arvu Kreekalt, Itaalialt ja Ungarilt rahvusvahelist kaitset otsivate varjupaigataotlejate hädaolukorras ümberpaigutamist; kiidab heaks komisjoni teadaande Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 78 lõikel 2 põhineva pagulaste alalise ümberpaigutamise mehhanismi kohta, mis aktiveeritakse hädaolukorras ja mille puhul võetakse arvesse liikmesriigis viibivate pagulaste arvu; on omalt poolt valmis uue hädaolukorras pagulaste ümberpaigutamise kavaga tegelema kiirmenetluse korras ning kinnitab, et kavatseb samal ajal jätkata kõigi muude komisjoni meetmete käsitlemist tagamaks, et liikmesriigid ei viivita püsiva ümberpaigutamise kava rakendamisega; tuletab nõukogule meelde, et parlament pooldab kindlalt siduvat ümberpaigutamismehhanismi, mis võtab võimalikult suures ulatuses arvesse pagulaste eelistusi;

| 7. | peab õigeks n-ö rinderiikidele, nagu Itaalia, Kreeka ja Ungari, komisjoni poolt operatiivtoe andmist kriisikolde süsteemide kaudu, kasutades selliste ELi ametite nagu Frontex, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (EASO) ja Euroopa Politseiamet (Europol) eksperte, et aidata nendel liikmeriikidel saabuvaid inimesi registreerida; tuletab liikmesriikidele meelde, et niisuguste registreerimiskeskuste edukus sõltub liikmesriikide valmisolekust pagulasi kriisikolletest oma territooriumile ümber paigutada; on seisukohal, et sellise lähenemisega tuleks selgelt ette näha tulemuslike mehhanismide loomine erivajadustega isikute registreerimiseks ja neile edasiste teenuste osutamiseks; |
| --- | --- |

7.

peab õigeks n-ö rinderiikidele, nagu Itaalia, Kreeka ja Ungari, komisjoni poolt operatiivtoe andmist kriisikolde süsteemide kaudu, kasutades selliste ELi ametite nagu Frontex, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (EASO) ja Euroopa Politseiamet (Europol) eksperte, et aidata nendel liikmeriikidel saabuvaid inimesi registreerida; tuletab liikmesriikidele meelde, et niisuguste registreerimiskeskuste edukus sõltub liikmesriikide valmisolekust pagulasi kriisikolletest oma territooriumile ümber paigutada; on seisukohal, et sellise lähenemisega tuleks selgelt ette näha tulemuslike mehhanismide loomine erivajadustega isikute registreerimiseks ja neile edasiste teenuste osutamiseks;

| 8. | võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku tugevdada varjupaigamenetluste direktiivi „turvalist päritoluriiki“ käsitlevat sätet, koostades turvaliste päritoluriikide ühise ELi loetelu; mõistab, et see lähenemine võib piirata nende riikide kodanike menetlusõigusi; tuletab meelde, et varjupaigataotluste heakskiitmise määr on liikmesriigiti väga erinev, seda ka konkreetsete päritoluriikide puhul; nõuab selle tagamist, et sellise lähenemisega ei rikuta tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtet ning üksikisikute õigust varjupaigale, eriti kaitsetutesse rühmadesse kuuluvate isikute puhul; |
| --- | --- |

8.

võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku tugevdada varjupaigamenetluste direktiivi „turvalist päritoluriiki“ käsitlevat sätet, koostades turvaliste päritoluriikide ühise ELi loetelu; mõistab, et see lähenemine võib piirata nende riikide kodanike menetlusõigusi; tuletab meelde, et varjupaigataotluste heakskiitmise määr on liikmesriigiti väga erinev, seda ka konkreetsete päritoluriikide puhul; nõuab selle tagamist, et sellise lähenemisega ei rikuta tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtet ning üksikisikute õigust varjupaigale, eriti kaitsetutesse rühmadesse kuuluvate isikute puhul;

| 9. | kordab oma nõudmist komisjonile muuta kehtivat Dublini määrust, et lisada sellele alaline ja siduv süsteem varjupaigataotlejate jagamiseks 28 liikmesriigi vahel, kasutades selleks õiglast siduvat kvooti ning võttes arvesse integreerumise väljavaateid ning varjupaigataotlejate vajadusi ja konkreetset olukorda; |
| --- | --- |

9.

kordab oma nõudmist komisjonile muuta kehtivat Dublini määrust, et lisada sellele alaline ja siduv süsteem varjupaigataotlejate jagamiseks 28 liikmesriigi vahel, kasutades selleks õiglast siduvat kvooti ning võttes arvesse integreerumise väljavaateid ning varjupaigataotlejate vajadusi ja konkreetset olukorda;

| 10. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles oluliselt suurendama eelarvelist liikumisruumi ja valmisolekut 2016. aasta eelarve ja mitmeaastase finantsraamistiku eraldistes, et Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametit ja liikmesriike saaks kiiremini ja tugevamalt toetada pagulaste vastuvõtmise ja integreerimise meetmetes, muu hulgas pagulaste ümberpaigutamise ja ümberasustamise kavade raames; |
| --- | --- |

10.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles oluliselt suurendama eelarvelist liikumisruumi ja valmisolekut 2016. aasta eelarve ja mitmeaastase finantsraamistiku eraldistes, et Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametit ja liikmesriike saaks kiiremini ja tugevamalt toetada pagulaste vastuvõtmise ja integreerimise meetmetes, muu hulgas pagulaste ümberpaigutamise ja ümberasustamise kavade raames;

| 11. | nõuab, et kõik osalevad liikmesriigid võtaksid kiiresti ja täielikult üle Euroopa ühise varjupaigasüsteemi ning rakendaksid seda tõhusalt; kutsub komisjoni üles kindlustama, et kõik liikmesriigid kohaldaksid nõuetekohaselt ELi õigusakte, et tagada ühiste, tõhusate, järjepidevate ja inimlike standardite kohaldamine kogu ELis, arvestades lapse huve; |
| --- | --- |

11.

nõuab, et kõik osalevad liikmesriigid võtaksid kiiresti ja täielikult üle Euroopa ühise varjupaigasüsteemi ning rakendaksid seda tõhusalt; kutsub komisjoni üles kindlustama, et kõik liikmesriigid kohaldaksid nõuetekohaselt ELi õigusakte, et tagada ühiste, tõhusate, järjepidevate ja inimlike standardite kohaldamine kogu ELis, arvestades lapse huve;

| 12. | on veendunud, et tagasisaatmisdirektiivi rakendamine käib käsikäes nende menetluste ja normide järgimisega, mis võimaldavad Euroopal tagada tagasipöördujatele inimliku ja väärika kohtlemise kooskõlas tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõttega; tuletab meelde, et vabatahtlikke tagasipöördumisi tuleks eelistada sunniviisilistele tagasisaatmistele; |
| --- | --- |

12.

on veendunud, et tagasisaatmisdirektiivi rakendamine käib käsikäes nende menetluste ja normide järgimisega, mis võimaldavad Euroopal tagada tagasipöördujatele inimliku ja väärika kohtlemise kooskõlas tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõttega; tuletab meelde, et vabatahtlikke tagasipöördumisi tuleks eelistada sunniviisilistele tagasisaatmistele;

| 13. | tuletab meelde, et kaitset vajavate inimeste võimalused seaduslikult ELi siseneda on äärmiselt piiratud, ning peab taunitavaks asjaolu, et need inimesed on muude võimaluste puudumisel sunnitud kasutama kuritegelike inimesi salaja üle piiri toimetajate teenuseid ja ohtlikke marsruute, et Euroopast kaitset otsida, mille tagajärjeks on muude tegurite hulgas tõkete ehitamine ja välispiiride sulgemine; peab seetõttu esmatähtsaks, et EL ja selle liikmesriigid tagaksid pagulastele turvalised ja seaduslikud sisenemisvõimalused, näiteks humanitaarkoridorid ja humanitaarviisad; rõhutab, et lisaks kohustuslikule ümberasustamisprogrammile peaksid liikmesriigid kokku leppima ka muude vahendite kasutamise võimalustes, nagu tõhustatud perekonna taasühinemine, erasponsorluse programmid ja paindlik viisakord, sh õppe- ja tööviisad; on veendunud viisaeeskirja muutmise vajaduses, et lisada sellesse konkreetsemaid ühissätteid humanitaarviisade kohta; kutsub liikmesriike üles võimaldama varjupaitaotluste esitamist oma saatkondades ja konsulaatides; |
| --- | --- |

13.

tuletab meelde, et kaitset vajavate inimeste võimalused seaduslikult ELi siseneda on äärmiselt piiratud, ning peab taunitavaks asjaolu, et need inimesed on muude võimaluste puudumisel sunnitud kasutama kuritegelike inimesi salaja üle piiri toimetajate teenuseid ja ohtlikke marsruute, et Euroopast kaitset otsida, mille tagajärjeks on muude tegurite hulgas tõkete ehitamine ja välispiiride sulgemine; peab seetõttu esmatähtsaks, et EL ja selle liikmesriigid tagaksid pagulastele turvalised ja seaduslikud sisenemisvõimalused, näiteks humanitaarkoridorid ja humanitaarviisad; rõhutab, et lisaks kohustuslikule ümberasustamisprogrammile peaksid liikmesriigid kokku leppima ka muude vahendite kasutamise võimalustes, nagu tõhustatud perekonna taasühinemine, erasponsorluse programmid ja paindlik viisakord, sh õppe- ja tööviisad; on veendunud viisaeeskirja muutmise vajaduses, et lisada sellesse konkreetsemaid ühissätteid humanitaarviisade kohta; kutsub liikmesriike üles võimaldama varjupaitaotluste esitamist oma saatkondades ja konsulaatides;

| 14. | tuletab meelde, et liikmesriigid peaksid kehtestama ranged kriminaalkaristused nii ELi-suunalise kui ka ELi piires toimuva inimkaubanduse ja inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise eest; kutsub liikmesriike üles võitlema inimkaubitsejate kuritegelike võrgustikega, kuid samal ajal mitte karistama rändajaid humanitaarsetel eesmärkidel abistavaid vabatahtlikke, sealhulgas pagulaste vedajaid, paludes komisjonil kaaluda nõukogu direktiivi 2001/51/EÜ läbivaatamist; võtab teadmiseks inimeste ebaseaduslikult üle piiri toimetajate ja inimkaubitsejate vastu suunatud Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni (EUNAVFOR MED) läbiviimise Vahemerel; |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde, et liikmesriigid peaksid kehtestama ranged kriminaalkaristused nii ELi-suunalise kui ka ELi piires toimuva inimkaubanduse ja inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise eest; kutsub liikmesriike üles võitlema inimkaubitsejate kuritegelike võrgustikega, kuid samal ajal mitte karistama rändajaid humanitaarsetel eesmärkidel abistavaid vabatahtlikke, sealhulgas pagulaste vedajaid, paludes komisjonil kaaluda nõukogu direktiivi 2001/51/EÜ läbivaatamist; võtab teadmiseks inimeste ebaseaduslikult üle piiri toimetajate ja inimkaubitsejate vastu suunatud Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni (EUNAVFOR MED) läbiviimise Vahemerel;

| 15. | peab kahetsusväärseks, et mõne liikmesriigi juhid ja paremäärmuslikud erakonnad kasutavad praegust olukorda rändevastaste meeleolude õhutamiseks ning süüdistavad ELi kriisi tekitamises ja et see põhjustab rändajatevastaste vägivallategude sagenemist; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma viivitamatult meetmeid pagulaste ja rändajate vastase vägivalla ja vihakõne vastu; kutsub ELi ja liikmesriikide juhte samuti üles kaitsma selgesõnaliselt Euroopa solidaarsust ja inimväärikuse austamist; |
| --- | --- |

15.

peab kahetsusväärseks, et mõne liikmesriigi juhid ja paremäärmuslikud erakonnad kasutavad praegust olukorda rändevastaste meeleolude õhutamiseks ning süüdistavad ELi kriisi tekitamises ja et see põhjustab rändajatevastaste vägivallategude sagenemist; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma viivitamatult meetmeid pagulaste ja rändajate vastase vägivalla ja vihakõne vastu; kutsub ELi ja liikmesriikide juhte samuti üles kaitsma selgesõnaliselt Euroopa solidaarsust ja inimväärikuse austamist;

| 16. | tuletab meelde, et rände puhul on tegemist globaalse ja keerulise nähtusega, mis nõuab ka pikaajalist lähenemisviisi, mille raames käsitletaks selle algpõhjuseid, nagu vaesus, ebavõrdsus, ebaõiglus, kliimamuutused, korruptsioon, puudulik valitsemine ja relvakonfliktid; nõuab tungivalt, et komisjon ja nõukogu keskenduksid 2015. aasta novembris toimuval Valletta tippkohtumisel nendele algpõhjustele; rõhutab ELi tervikliku käsituse vajalikkust, et tugevdada liidu sise- ja välispoliitika ning eelkõige ühise välis- ja julgeolekupoliitika, arengupoliitika ja rändepoliitika sidusust; seab kahtluse alla kavad siduda arenguabi suurema piirikontrollide arvuga või kolmandate riikidega tagasivõtulepingute sõlmimisega; |
| --- | --- |

16.

tuletab meelde, et rände puhul on tegemist globaalse ja keerulise nähtusega, mis nõuab ka pikaajalist lähenemisviisi, mille raames käsitletaks selle algpõhjuseid, nagu vaesus, ebavõrdsus, ebaõiglus, kliimamuutused, korruptsioon, puudulik valitsemine ja relvakonfliktid; nõuab tungivalt, et komisjon ja nõukogu keskenduksid 2015. aasta novembris toimuval Valletta tippkohtumisel nendele algpõhjustele; rõhutab ELi tervikliku käsituse vajalikkust, et tugevdada liidu sise- ja välispoliitika ning eelkõige ühise välis- ja julgeolekupoliitika, arengupoliitika ja rändepoliitika sidusust; seab kahtluse alla kavad siduda arenguabi suurema piirikontrollide arvuga või kolmandate riikidega tagasivõtulepingute sõlmimisega;

| 17. | palub, et EL, selle liikmesriigid ja teised rahvusvahelised rahastajad täidaksid viivitamata 2015. aasta juulis Addis Abebas toimunud arengu rahastamise konverentsil antud lubadused, ning rõhutab vajadust keskenduda arengupoliitikas uuesti rahumeelse ühiskonna ülesehitamisele, korruptsiooni vastu võitlemisele ja hea valitsemistava edendamisele, nagu on määratletud 2015. aasta järgse ülemaailmse arenguraamistiku säästva arengu 16. eesmärgis; |
| --- | --- |

17.

palub, et EL, selle liikmesriigid ja teised rahvusvahelised rahastajad täidaksid viivitamata 2015. aasta juulis Addis Abebas toimunud arengu rahastamise konverentsil antud lubadused, ning rõhutab vajadust keskenduda arengupoliitikas uuesti rahumeelse ühiskonna ülesehitamisele, korruptsiooni vastu võitlemisele ja hea valitsemistava edendamisele, nagu on määratletud 2015. aasta järgse ülemaailmse arenguraamistiku säästva arengu 16. eesmärgis;

| 18. | nõuab tungivalt, et EL, selle liikmesriigid ja rahvusvaheline kogukond tugevdaksid oma rolli konfliktide lahendamisel ning aitaksid eelkõige leida jätkusuutlikud poliitilised lahendused konfliktipiirkondade, näiteks Iraagi, Süüria, Liibüa ja Lähis-Ida jaoks, ning tõhustaksid kõikide inimõiguste aspektidega arvestavat poliitilist dialoogi, sealhulgas piirkondlike organisatsioonidega, et toetada kaasavaid ja demokraatlikke institutsioone ning õigusriigi põhimõtet, suurendada kohalike kogukondade vastupanuvõimet ning toetada sotsiaalset ja demokraatlikku arengut päritoluriikides ning nende elanike seas; nõuab sellega seoses koostöö suurendamist piirkonna riikidega Araabia Liiga ja Aafrika Liidu raames, et hallata kaitset vajavate isikute varjupaigamenetlust, neid ümber asustada ja anda neile varjupaik; |
| --- | --- |

18.

nõuab tungivalt, et EL, selle liikmesriigid ja rahvusvaheline kogukond tugevdaksid oma rolli konfliktide lahendamisel ning aitaksid eelkõige leida jätkusuutlikud poliitilised lahendused konfliktipiirkondade, näiteks Iraagi, Süüria, Liibüa ja Lähis-Ida jaoks, ning tõhustaksid kõikide inimõiguste aspektidega arvestavat poliitilist dialoogi, sealhulgas piirkondlike organisatsioonidega, et toetada kaasavaid ja demokraatlikke institutsioone ning õigusriigi põhimõtet, suurendada kohalike kogukondade vastupanuvõimet ning toetada sotsiaalset ja demokraatlikku arengut päritoluriikides ning nende elanike seas; nõuab sellega seoses koostöö suurendamist piirkonna riikidega Araabia Liiga ja Aafrika Liidu raames, et hallata kaitset vajavate isikute varjupaigamenetlust, neid ümber asustada ja anda neile varjupaik;

| 19. | kutsub komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ja komisjoni asepresidenti üles korraldama pagulaskriisi käsitlemiseks rahvusvahelist konverentsi, millel teiste hulgas osaleksid EL, selle liikmesriigid, ÜRO asutused, USA, asjaomased rahvusvahelised valitsusvälised organisatsioonid ja Araabia riigid ning mille eesmärk on koostada ühine ülemaailmne humanitaarabi strateegia; |
| --- | --- |

19.

kutsub komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ja komisjoni asepresidenti üles korraldama pagulaskriisi käsitlemiseks rahvusvahelist konverentsi, millel teiste hulgas osaleksid EL, selle liikmesriigid, ÜRO asutused, USA, asjaomased rahvusvahelised valitsusvälised organisatsioonid ja Araabia riigid ning mille eesmärk on koostada ühine ülemaailmne humanitaarabi strateegia;

| 20. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

20.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0414.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0448.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2014)0105.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0176.

---

| 22.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 316/217 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 316/217

---

P8_TA(2015)0318

ELi roll Lähis-Ida rahuprotsessis

Euroopa Parlamendi 10. septembri 2015. aasta resolutsioon ELi rolli kohta Lähis-Ida rahuprotsessis (2015/2685(RSP))

(2017/C 316/24)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Lähis-Ida rahuprotsessi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Lähis-Ida rahuprotsessi kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 20. juuli 2015. aasta järeldusi Lähis-Ida rahuprotsessi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. juuli 2015. aasta järeldusi Lähis-Ida rahuprotsessi kohta,

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi Federica Mogherini ja tema pressiesindaja hiljutisi avaldusi Iisraeli, okupeeritud Palestiina territooriumi, Lähis-Ida rahuprotsessi ning ELi toetuse kohta ÜRO Palestiina pagulaste abiorganisatsioonile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi Federica Mogherini ja tema pressiesindaja hiljutisi avaldusi Iisraeli, okupeeritud Palestiina territooriumi, Lähis-Ida rahuprotsessi ning ELi toetuse kohta ÜRO Palestiina pagulaste abiorganisatsioonile,

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahelise assotsiatsiooni loomiseks sõlmitud Euroopa – Vahemere piirkonna lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahelise assotsiatsiooni loomiseks sõlmitud Euroopa – Vahemere piirkonna lepingut,

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse ning Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni vahelist kaubandust ja koostööd käsitlevat Euroopa – Vahemere piirkonna ajutist assotsiatsioonilepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ning Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni vahelist kaubandust ja koostööd käsitlevat Euroopa – Vahemere piirkonna ajutist assotsiatsioonilepingut,

| — | võttes arvesse asjakohaseid ÜRO Peaassamblee ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asjakohaseid ÜRO Peaassamblee ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone,

| — | võttes arvesse tsiviilisikute sõjaaegse kaitse 1949. aasta Genfi (IV) konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tsiviilisikute sõjaaegse kaitse 1949. aasta Genfi (IV) konventsiooni,

| — | võttes arvesse ELi suuniseid rahvusvahelise humanitaariõiguse järgimise edendamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi suuniseid rahvusvahelise humanitaariõiguse järgimise edendamiseks,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et rahu saavutamine Lähis-Idas jääb rahvusvahelise üldsuse üheks peamiseks prioriteediks ning on piirkonna stabiilsuse ja julgeoleku seisukohast vältimatu; arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu teeb rahuprotsessi jätkamiseks jõupingutusi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et rahu saavutamine Lähis-Idas jääb rahvusvahelise üldsuse üheks peamiseks prioriteediks ning on piirkonna stabiilsuse ja julgeoleku seisukohast vältimatu; arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu teeb rahuprotsessi jätkamiseks jõupingutusi;

| B. | arvestades, et Iisraeli ja Palestiina konflikti tuleb käsitleda laiemas Araabia ja Iisraeli konflikti kontekstis; arvestades et ELi arvates nõuab rahu Lähis-Idas terviklikku lahendust piirkonnas; arvestades, et vägivaldne kriis Süürias, Da’eshi esilekerkimine, suurenev radikalism ja terrorismi levik Lähis-Idas tekitavad Iisraelile ja kogu piirkonnale olulisi julgeolekuohte ning süvendavad palestiinlaste kannatusi, kuid ka loovad Araabia riikide ja Iisraeli jaoks ühiseid huve ning Iraaniga sõlmitud tuumakokkulepe, milles ELil oli oluline osa, pakub rahuprotsessi arendamiseks ainulaadse võimaluse, mida ei tohiks käest lasta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Iisraeli ja Palestiina konflikti tuleb käsitleda laiemas Araabia ja Iisraeli konflikti kontekstis; arvestades et ELi arvates nõuab rahu Lähis-Idas terviklikku lahendust piirkonnas; arvestades, et vägivaldne kriis Süürias, Da’eshi esilekerkimine, suurenev radikalism ja terrorismi levik Lähis-Idas tekitavad Iisraelile ja kogu piirkonnale olulisi julgeolekuohte ning süvendavad palestiinlaste kannatusi, kuid ka loovad Araabia riikide ja Iisraeli jaoks ühiseid huve ning Iraaniga sõlmitud tuumakokkulepe, milles ELil oli oluline osa, pakub rahuprotsessi arendamiseks ainulaadse võimaluse, mida ei tohiks käest lasta;

| C. | arvestades, et EL on korduvalt kinnitanud oma toetust kahe riigi kooseksisteerimisel põhinevale lahendusele, mille aluseks on 1967. aasta piirid ja mille kohaselt Jeruusalemm on mõlema riigi pealinn ning Iisraeli Riik ja iseseisev, demokraatlik ja elujõuline Palestiina naaberriik eksisteerivad kõrvuti rahumeelselt ja turvaliselt, ning arvestades, et EL on nõudnud otseste rahukõneluste jätkamist Iisraeli ja Palestiina omavalitsuse vahel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et EL on korduvalt kinnitanud oma toetust kahe riigi kooseksisteerimisel põhinevale lahendusele, mille aluseks on 1967. aasta piirid ja mille kohaselt Jeruusalemm on mõlema riigi pealinn ning Iisraeli Riik ja iseseisev, demokraatlik ja elujõuline Palestiina naaberriik eksisteerivad kõrvuti rahumeelselt ja turvaliselt, ning arvestades, et EL on nõudnud otseste rahukõneluste jätkamist Iisraeli ja Palestiina omavalitsuse vahel;

| D. | arvestades, et EL on Iisraeli suurim kaubanduspartner ja suurim abiandja palestiinlastele; arvestades, et liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident Federica Mogherini on korduvalt väljendanud oma pühendumust ELi rolli taastamiseks ja suurendamiseks Lähis-Ida rahuprotsessis; arvestades, et 2015. aprillis nimetati Fernando Gentilini uueks ELi eriesindajaks Lähis-Ida rahuprotsessi jaoks; arvestades, et olenemata soovist ja otsusekindlusest täita selles valdkonnas tulemuslikult oma rolli, tuleb EL-il Lähis-Ida rahuprotsessis osalemise kohta alles koostada laiahaardeline ja sidus visioon, mis peaks kajastama kiireid piirkondlikke muutusi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EL on Iisraeli suurim kaubanduspartner ja suurim abiandja palestiinlastele; arvestades, et liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident Federica Mogherini on korduvalt väljendanud oma pühendumust ELi rolli taastamiseks ja suurendamiseks Lähis-Ida rahuprotsessis; arvestades, et 2015. aprillis nimetati Fernando Gentilini uueks ELi eriesindajaks Lähis-Ida rahuprotsessi jaoks; arvestades, et olenemata soovist ja otsusekindlusest täita selles valdkonnas tulemuslikult oma rolli, tuleb EL-il Lähis-Ida rahuprotsessis osalemise kohta alles koostada laiahaardeline ja sidus visioon, mis peaks kajastama kiireid piirkondlikke muutusi;

| 1. | peab äärmiselt muret tekitavaks Lähis-Ida rahuprotsessi jätkuvat ummikseisu ja nõuab viivitamata veenvate pingutuste tegemist rahu saavutamiseks; kutsub iisraellasi ja palestiinlasi üles hoiduma sammudest, sealhulgas vihakõnest ja avalikust viha õhutamisest, mis võiksid veelgi olukorda pingestada, ning samuti ühepoolsetest meetmetes, mis võivad läbirääkimiste tulemusi kahjustada ja ohustada kahe riigi lahenduse elujõulisust; rõhutab asjaolu, et konfliktile võib leida püsiva lahenduse ainult piirkondlikult koos piirkonna kõigi asjaomaste sidusrühmade kaasamise ja rahvusvahelise üldsuse toetusega; |
| --- | --- |

1.

peab äärmiselt muret tekitavaks Lähis-Ida rahuprotsessi jätkuvat ummikseisu ja nõuab viivitamata veenvate pingutuste tegemist rahu saavutamiseks; kutsub iisraellasi ja palestiinlasi üles hoiduma sammudest, sealhulgas vihakõnest ja avalikust viha õhutamisest, mis võiksid veelgi olukorda pingestada, ning samuti ühepoolsetest meetmetes, mis võivad läbirääkimiste tulemusi kahjustada ja ohustada kahe riigi lahenduse elujõulisust; rõhutab asjaolu, et konfliktile võib leida püsiva lahenduse ainult piirkondlikult koos piirkonna kõigi asjaomaste sidusrühmade kaasamise ja rahvusvahelise üldsuse toetusega;

| 2. | kinnitab oma kindlat toetust kahel riigil põhinevale lahendusele, mille aluseks on 1967. aasta piirid, olles vahetanud vastastikusel kokkuleppel maid, ja mille kohaselt Jeruusalemm on mõlema riigi pealinn ning Iisraeli Riik ja iseseisev, demokraatlik ja elujõuline Palestiina naaberriik eksisteerivad kõrvuti rahumeelselt ja turvaliselt ning vastastikuse tunnustamise vaimus, lähtudes enesemääramise õigusest ja järgides täielikult rahvusvahelist õigust; rõhutab, et vägivallast hoidumine ning inimõiguste ja humanitaarõiguse austamine on ainus viis, kuidas jõuda õiglase ja kestva rahuni iisraellaste ja palestiinlaste vahel; |
| --- | --- |

2.

kinnitab oma kindlat toetust kahel riigil põhinevale lahendusele, mille aluseks on 1967. aasta piirid, olles vahetanud vastastikusel kokkuleppel maid, ja mille kohaselt Jeruusalemm on mõlema riigi pealinn ning Iisraeli Riik ja iseseisev, demokraatlik ja elujõuline Palestiina naaberriik eksisteerivad kõrvuti rahumeelselt ja turvaliselt ning vastastikuse tunnustamise vaimus, lähtudes enesemääramise õigusest ja järgides täielikult rahvusvahelist õigust; rõhutab, et vägivallast hoidumine ning inimõiguste ja humanitaarõiguse austamine on ainus viis, kuidas jõuda õiglase ja kestva rahuni iisraellaste ja palestiinlaste vahel;

| 3. | rõhutab, et kahe riigi lahenduse elujõulisuse säilitamine konkreetsete meetmetega ja mõlema poole tsiviilelanike õiguste austamise täielik tagamine peab olema ELi ja rahvusvahelise üldsuse jaoks esmane prioriteet; ootab ELi struktureeritud dialoogi alustamist Iisraeliga Läänekalda olukorra ja kahe riigi lahenduse säilitamise teemal, mis peaks hõlmama ka asunduste küsimust; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et kahe riigi lahenduse elujõulisuse säilitamine konkreetsete meetmetega ja mõlema poole tsiviilelanike õiguste austamise täielik tagamine peab olema ELi ja rahvusvahelise üldsuse jaoks esmane prioriteet; ootab ELi struktureeritud dialoogi alustamist Iisraeliga Läänekalda olukorra ja kahe riigi lahenduse säilitamise teemal, mis peaks hõlmama ka asunduste küsimust;

| 4. | tunneb heameelt asjaolu pärast, et EL soovib täita positiivset rolli ja anda vajalikku toetust, aidates kaasa Iisraeli ja Palestiina ning laiema Araabia ja Iisraeli konflikti rahumeelsele ja konstruktiivsele lahendamisele, mis teenib ELi huve julgeoleku, stabiilsuse ja jõukuse tagamisel Lähis-Idas; nõuab samas värsket ELi lähenemisviisi, mis teeniks tõeliselt nii palestiinlaste kui ka iisraellaste rahu ja julgeoleku huve; tunneb heameelt liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi isikliku pühendumise ning uue ELi eriesindaja nimetamise üle Lähis-Ida rahuprotsessi jaoks ning toetab ühtlasi nende jõupingutusi; |
| --- | --- |

4.

tunneb heameelt asjaolu pärast, et EL soovib täita positiivset rolli ja anda vajalikku toetust, aidates kaasa Iisraeli ja Palestiina ning laiema Araabia ja Iisraeli konflikti rahumeelsele ja konstruktiivsele lahendamisele, mis teenib ELi huve julgeoleku, stabiilsuse ja jõukuse tagamisel Lähis-Idas; nõuab samas värsket ELi lähenemisviisi, mis teeniks tõeliselt nii palestiinlaste kui ka iisraellaste rahu ja julgeoleku huve; tunneb heameelt liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi isikliku pühendumise ning uue ELi eriesindaja nimetamise üle Lähis-Ida rahuprotsessi jaoks ning toetab ühtlasi nende jõupingutusi;

| 5. | tunneb heameelt ELi pühendumuse üle tegutseda aktiivselt selle nimel, et leida kõigi sidusrühmadega konsulteerides uus mitmepoolne lähenemisviis rahuprotsessile, ning toetada aktiivselt osapooli usalduse taastamisel ja usaldusliku õhkkonna loomisel, mis on vajalik sisuliste läbirääkimiste võimalikult kiireks alustamiseks; märgib, et vastavalt ELi seisukohale on rahvusvahelise toetusrühma moodustamine üks võimalik viis, kuidas selle eesmärgi saavutamisele kaasa aidata; rõhutab, et EL on valmis tegema Araabia rahualgatuse alusel piirkondlike partneritega koostööd; |
| --- | --- |

5.

tunneb heameelt ELi pühendumuse üle tegutseda aktiivselt selle nimel, et leida kõigi sidusrühmadega konsulteerides uus mitmepoolne lähenemisviis rahuprotsessile, ning toetada aktiivselt osapooli usalduse taastamisel ja usaldusliku õhkkonna loomisel, mis on vajalik sisuliste läbirääkimiste võimalikult kiireks alustamiseks; märgib, et vastavalt ELi seisukohale on rahvusvahelise toetusrühma moodustamine üks võimalik viis, kuidas selle eesmärgi saavutamisele kaasa aidata; rõhutab, et EL on valmis tegema Araabia rahualgatuse alusel piirkondlike partneritega koostööd;

| 6. | nõuab, et liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident ning ELi eriesindaja kasutaksid paremini ära ELi ja liikmesriikide poliitilisi sidemeid ja institutsioonilisi eksperditeadmisi, mis põhinevad Euroopa geograafilisel lähedusel, ajaloolistel sidemetel ja tihedatel majandussuhetel Lähis-Ida piirkonnaga, et täita tegelikku poliitilist rolli rahuprotsessis iisraellaste ja palestiinlaste vahel ning Araabia riikide ja Iisraeli vahel laiemalt; tuletab liikmesriikidele meelde, et nende kohustus on aidata aktiivselt kaasa ühise ELi seisukoha kujundamisele Lähis-Ida rahuprotsessi käsitlemise kohta ja hoiduda ühepoolsetest algatustest, mis nõrgestavad ELi tegevust; |
| --- | --- |

6.

nõuab, et liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident ning ELi eriesindaja kasutaksid paremini ära ELi ja liikmesriikide poliitilisi sidemeid ja institutsioonilisi eksperditeadmisi, mis põhinevad Euroopa geograafilisel lähedusel, ajaloolistel sidemetel ja tihedatel majandussuhetel Lähis-Ida piirkonnaga, et täita tegelikku poliitilist rolli rahuprotsessis iisraellaste ja palestiinlaste vahel ning Araabia riikide ja Iisraeli vahel laiemalt; tuletab liikmesriikidele meelde, et nende kohustus on aidata aktiivselt kaasa ühise ELi seisukoha kujundamisele Lähis-Ida rahuprotsessi käsitlemise kohta ja hoiduda ühepoolsetest algatustest, mis nõrgestavad ELi tegevust;

| 7. | toetab ÜRO Julgeolekunõukogus tehtavaid jõupingutusi Iisraeli ja Palestiina vaheliste rahukõneluste jätkamiseks; nõuab tungivalt, et EL täidaks oma mõjuvõimust tulenevaid kohustusi ja esitaks kõnealuse piirkonna rahu küsimuses selge ja kõikehõlmava algatuse; on seisukohal, et EL peaks täitma juhtrolli, et vaadata läbi Lähis-Ida neliku eesmärgid, milles tuleks keskenduda konfliktile poliitilise lahenduse leidmisele, ja selle formaat; |
| --- | --- |

7.

toetab ÜRO Julgeolekunõukogus tehtavaid jõupingutusi Iisraeli ja Palestiina vaheliste rahukõneluste jätkamiseks; nõuab tungivalt, et EL täidaks oma mõjuvõimust tulenevaid kohustusi ja esitaks kõnealuse piirkonna rahu küsimuses selge ja kõikehõlmava algatuse; on seisukohal, et EL peaks täitma juhtrolli, et vaadata läbi Lähis-Ida neliku eesmärgid, milles tuleks keskenduda konfliktile poliitilise lahenduse leidmisele, ja selle formaat;

| 8. | taunib Iisraeli asunduste jätkuvat laienemist, mis on vastuolus rahvusvahelise humanitaarõigusega, suurendab palestiinlaste pahameelt ning kahjustab kahe riigi kooseksisteerimisel põhineva lahenduse elujõulisust ja väljavaateid, ning kutsub Iisraeli ametivõime oma asunduspoliitika koheselt peatama ja tagasi pöörama; |
| --- | --- |

8.

taunib Iisraeli asunduste jätkuvat laienemist, mis on vastuolus rahvusvahelise humanitaarõigusega, suurendab palestiinlaste pahameelt ning kahjustab kahe riigi kooseksisteerimisel põhineva lahenduse elujõulisust ja väljavaateid, ning kutsub Iisraeli ametivõime oma asunduspoliitika koheselt peatama ja tagasi pöörama;

| 9. | peab tervitatavaks ELi võetud kohustust – milles eristatakse Iisraeli ja tema tegevust okupeeritud Palestiina territooriumil – tagada, et kõikides ELi ja Iisraeli vahelistes lepingutes sätestatakse ühemõtteliselt ja selge sõnaga, et neid ei kohaldata Iisraeli poolt 1967. aastal okupeeritud alade suhtes, nagu kordas ka välisasjade nõukogu oma 20. juuli 2015. aasta järeldustes; võtab teadmiseks komisjoni 19. juuli 2013. aasta suunised, milles käsitletakse Iisraeli poolt alates 1967. aasta juunist okupeeritud aladel tegutsevatele Iisraeli üksustele ja nende tegevusele selliste toetuste, auhindade ja rahastamisvahendite andmist, mida EL rahastab alates 2014. aastast, ning 16 ELi välisministri poolt 13. aprillil 2015 saadetud kirja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, milles ergutatakse teda võtma juhtrolli komisjonis, et lõpetada töö ELi suunistega Iisraeli asunduste toodete märgistamise kohta; |
| --- | --- |

9.

peab tervitatavaks ELi võetud kohustust – milles eristatakse Iisraeli ja tema tegevust okupeeritud Palestiina territooriumil – tagada, et kõikides ELi ja Iisraeli vahelistes lepingutes sätestatakse ühemõtteliselt ja selge sõnaga, et neid ei kohaldata Iisraeli poolt 1967. aastal okupeeritud alade suhtes, nagu kordas ka välisasjade nõukogu oma 20. juuli 2015. aasta järeldustes; võtab teadmiseks komisjoni 19. juuli 2013. aasta suunised, milles käsitletakse Iisraeli poolt alates 1967. aasta juunist okupeeritud aladel tegutsevatele Iisraeli üksustele ja nende tegevusele selliste toetuste, auhindade ja rahastamisvahendite andmist, mida EL rahastab alates 2014. aastast, ning 16 ELi välisministri poolt 13. aprillil 2015 saadetud kirja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, milles ergutatakse teda võtma juhtrolli komisjonis, et lõpetada töö ELi suunistega Iisraeli asunduste toodete märgistamise kohta;

| 10. | rõhutab, et asjaomastel ELi asutustel on endiselt kohustus tagada, et ELi antavaid rahalisi vahendeid ei saaks suunata otseselt ega kaudselt terroristlikele organisatsioonidele või tegevustele; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et asjaomastel ELi asutustel on endiselt kohustus tagada, et ELi antavaid rahalisi vahendeid ei saaks suunata otseselt ega kaudselt terroristlikele organisatsioonidele või tegevustele;

| 11. | toonitab, et sõjaliste rühmituste raketirünnakud Iisraeli territooriumil on vastuvõetamatud, ning rõhutab, et on olemas olukorra halvenemise oht; rõhutab, et ELil on kindlasti vaja teha koostööd Iisraeli, Palestiina omavalitsuse, Egiptuse ja Jordaaniaga, et hoida ära Gaza sektoris ja Läänekaldal terrorirühmituste taasrelvastumist, relvade salakaubavedu, rakettide tootmist ja tunnelite rajamist; rõhutab veel kord vältimatut vajadust võtta relvad kõikidelt terrorirühmitustelt Gazas kooskõlas välisasjade nõukogu 2014. aasta juuli järeldustega; |
| --- | --- |

11.

toonitab, et sõjaliste rühmituste raketirünnakud Iisraeli territooriumil on vastuvõetamatud, ning rõhutab, et on olemas olukorra halvenemise oht; rõhutab, et ELil on kindlasti vaja teha koostööd Iisraeli, Palestiina omavalitsuse, Egiptuse ja Jordaaniaga, et hoida ära Gaza sektoris ja Läänekaldal terrorirühmituste taasrelvastumist, relvade salakaubavedu, rakettide tootmist ja tunnelite rajamist; rõhutab veel kord vältimatut vajadust võtta relvad kõikidelt terrorirühmitustelt Gazas kooskõlas välisasjade nõukogu 2014. aasta juuli järeldustega;

| 12. | tunneb sügavat muret Läänekaldal kasvava asunikuvägivalla pärast; peab tervitatavaks, et Iisraeli juhid on laialdaselt hukka mõistnud hiljutise süütamisrünnaku Dawabshahi perekonna vastu Duma külas, kuid tuletab Iisraelile meelde tema täielikku kohustust kaitsta palestiinlastest elanikke ja tuua kõik asunikuvägivalla toimepanijad kohtu ette; |
| --- | --- |

12.

tunneb sügavat muret Läänekaldal kasvava asunikuvägivalla pärast; peab tervitatavaks, et Iisraeli juhid on laialdaselt hukka mõistnud hiljutise süütamisrünnaku Dawabshahi perekonna vastu Duma külas, kuid tuletab Iisraelile meelde tema täielikku kohustust kaitsta palestiinlastest elanikke ja tuua kõik asunikuvägivalla toimepanijad kohtu ette;

| 13. | tunnustab ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonna politseimissiooni ja Euroopa Liidu õigusriigimissiooni (EUPOL COPPS) tööd Palestiina territooriumil, mille eesmärk on aidata Palestiina omavalitsusel ehitada üles tulevase Palestiina riigi institutsioonid politsei ja kriminaalõiguse valdkonnas; nõuab, et taas käivitataks ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika piirihaldamise abimissioon (EUBAM Rafah) ning sellele antaks laialdasem mandaat ning vajalikud vahendid ja töötajad, et missioon saaks täita selget rolli Gaza sektori ning Egiptuse ja Iisraeli vahelise piiri kontrollimisel; |
| --- | --- |

13.

tunnustab ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonna politseimissiooni ja Euroopa Liidu õigusriigimissiooni (EUPOL COPPS) tööd Palestiina territooriumil, mille eesmärk on aidata Palestiina omavalitsusel ehitada üles tulevase Palestiina riigi institutsioonid politsei ja kriminaalõiguse valdkonnas; nõuab, et taas käivitataks ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika piirihaldamise abimissioon (EUBAM Rafah) ning sellele antaks laialdasem mandaat ning vajalikud vahendid ja töötajad, et missioon saaks täita selget rolli Gaza sektori ning Egiptuse ja Iisraeli vahelise piiri kontrollimisel;

| 14. | kutsub Euroopa välisteenistust ja komisjoni andma Euroopa Parlamendile aru ELi rahastatud rajatiste ja projektide purustamise ja kahjustamise kohta okupeeritud Palestiina aladel; |
| --- | --- |

14.

kutsub Euroopa välisteenistust ja komisjoni andma Euroopa Parlamendile aru ELi rahastatud rajatiste ja projektide purustamise ja kahjustamise kohta okupeeritud Palestiina aladel;

| 15. | palub komisjonil ja Euroopa välisteenistusel eraldada rahalisi vahendeid ja pakkuda kaitset piirkonna nendele valitsusvälistele organisatsioonidele, mille poliitilised eesmärgid on kooskõlas Lähis-Ida rahuprotsessi üldiste eesmärkidega, ja nõuab, et ELi ametiasutused tegeleksid selles küsimuses asjakohaste vastaspooltega; |
| --- | --- |

15.

palub komisjonil ja Euroopa välisteenistusel eraldada rahalisi vahendeid ja pakkuda kaitset piirkonna nendele valitsusvälistele organisatsioonidele, mille poliitilised eesmärgid on kooskõlas Lähis-Ida rahuprotsessi üldiste eesmärkidega, ja nõuab, et ELi ametiasutused tegeleksid selles küsimuses asjakohaste vastaspooltega;

| 16. | kordab nõudmist Gaza sektori blokaadi lõpetamiseks, ala kiireks ülesehitamiseks ja taastamiseks pärast 2014. aasta suvesõda ning see peab olema ELi ja rahvusvahelise üldsuse jaoks humanitaarabi prioriteet; tunnustab ÜRO Palestiina pagulaste abiorganisatsiooni kangelaslikku tööd selles valdkonnas; palub doonorriikidel maksta välja nii pea kui võimalik rahalise toetuse, milleks nad kohustusid rahvusvahelisel Palestiina-teemalisel konverentsil („Gaza ülesehitamine“) 12. oktoobril 2014 Kairos; |
| --- | --- |

16.

kordab nõudmist Gaza sektori blokaadi lõpetamiseks, ala kiireks ülesehitamiseks ja taastamiseks pärast 2014. aasta suvesõda ning see peab olema ELi ja rahvusvahelise üldsuse jaoks humanitaarabi prioriteet; tunnustab ÜRO Palestiina pagulaste abiorganisatsiooni kangelaslikku tööd selles valdkonnas; palub doonorriikidel maksta välja nii pea kui võimalik rahalise toetuse, milleks nad kohustusid rahvusvahelisel Palestiina-teemalisel konverentsil („Gaza ülesehitamine“) 12. oktoobril 2014 Kairos;

| 17. | tervitab Iisraeli hiljutisi samme piirangute vähendamiseks Gaza sektoris, kuid mõistab hukka jätkuvalt kehtivad piirangud ehitusmaterjalide sisseveole; rõhutab, et on vaja uusi positiivseid meetmeid – arvestades samas Iisraeli õigustatud muret julgeoleku pärast –, mis võimaldaksid kogu humanitaarabi kohale toimetada, tegelda ülesehitusega ja taastada majandust; nõuab, et liikmesriigid täidaksid oma lubadused toetada kolmepoolset mehhanismi taastamistöödeks ettenähtud materjalide järelevalvel ja kontrollimisel; |
| --- | --- |

17.

tervitab Iisraeli hiljutisi samme piirangute vähendamiseks Gaza sektoris, kuid mõistab hukka jätkuvalt kehtivad piirangud ehitusmaterjalide sisseveole; rõhutab, et on vaja uusi positiivseid meetmeid – arvestades samas Iisraeli õigustatud muret julgeoleku pärast –, mis võimaldaksid kogu humanitaarabi kohale toimetada, tegelda ülesehitusega ja taastada majandust; nõuab, et liikmesriigid täidaksid oma lubadused toetada kolmepoolset mehhanismi taastamistöödeks ettenähtud materjalide järelevalvel ja kontrollimisel;

| 18. | nõuab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgelt esindajalt ja komisjoni asepresidendilt tegutsemist selle nimel, et täielikult rakendataks ÜRO 2014. aasta Gaza konflikti sõltumatu uurimiskomisjoni aruandes antud soovitused, sealhulgas soovitus aktiivselt toetada Rahvusvahelise Kriminaalkohtu tööd; tervitab ÜRO Inimõiguste Nõukogus osalevate ELi liikmesriikide ühehäälset toetust 3. juuli 2015. aasta resolutsioonile vastutuse ja õigusemõistmise tagamise kohta kõigi rahvusvahelise õiguse rikkumiste eest Palestiina okupeeritud aladel, sh Ida-Jeruusalemmas; |
| --- | --- |

18.

nõuab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgelt esindajalt ja komisjoni asepresidendilt tegutsemist selle nimel, et täielikult rakendataks ÜRO 2014. aasta Gaza konflikti sõltumatu uurimiskomisjoni aruandes antud soovitused, sealhulgas soovitus aktiivselt toetada Rahvusvahelise Kriminaalkohtu tööd; tervitab ÜRO Inimõiguste Nõukogus osalevate ELi liikmesriikide ühehäälset toetust 3. juuli 2015. aasta resolutsioonile vastutuse ja õigusemõistmise tagamise kohta kõigi rahvusvahelise õiguse rikkumiste eest Palestiina okupeeritud aladel, sh Ida-Jeruusalemmas;

| 19. | rõhutab, et Palestiina-sisene leppimine on oluline tegur kahe riigi kooseksisteerimisel põhineva lahenduseni jõudmiseks, ja taunib palestiinlaste jätkuvat killustatust; toetab ELi üleskutset Palestiina rühmitustele seada leppimine ja Palestiina omavalitsuse naasmine Gaza sektorisse esmaseks prioriteediks; kutsub kõiki Palestiina jõude üles jätkama viivitamata jõupingutusi leppimise saavutamiseks, eelkõige korraldades selleks ammu oodatud presidendi- ja parlamendivalimised; rõhutab, et Palestiina omavalitsus peab selles osas võtma suurema vastutuse ja teostama Gazas oma valitsemisfunktsiooni, muu hulgas julgeoleku ja tsiviilhalduse valdkonnas ning piiripunktides kohalviibimise kaudu; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et Palestiina-sisene leppimine on oluline tegur kahe riigi kooseksisteerimisel põhineva lahenduseni jõudmiseks, ja taunib palestiinlaste jätkuvat killustatust; toetab ELi üleskutset Palestiina rühmitustele seada leppimine ja Palestiina omavalitsuse naasmine Gaza sektorisse esmaseks prioriteediks; kutsub kõiki Palestiina jõude üles jätkama viivitamata jõupingutusi leppimise saavutamiseks, eelkõige korraldades selleks ammu oodatud presidendi- ja parlamendivalimised; rõhutab, et Palestiina omavalitsus peab selles osas võtma suurema vastutuse ja teostama Gazas oma valitsemisfunktsiooni, muu hulgas julgeoleku ja tsiviilhalduse valdkonnas ning piiripunktides kohalviibimise kaudu;

| 20. | kutsub kõiki konfliktiosalisi täielikult austama kinnipeetavate ja vangide, sh näljastreiki pidavate kinnipeetavate ja vangide õigusi; |
| --- | --- |

20.

kutsub kõiki konfliktiosalisi täielikult austama kinnipeetavate ja vangide, sh näljastreiki pidavate kinnipeetavate ja vangide õigusi;

| 21. | väljendab sügavat muret ÜRO Palestiina pagulaste abiorganisatsiooni (UNRWA) tõsise rahastamiskriisi pärast; nõuab, et EL annaks UNRWA-le suuremat rahalist abi ja seda, et kõik muud rahastajad täidaksid abiorganisatsioonile antud lubadusi ning UNRWA jätkaks juhtimise parandamist, kuid nõuab ka selle põhjuseks oleva Palestiina pagulaste probleemiga tegelemist; kiidab UNRWAd erakorraliste pingutuste eest, mille tulemusena oli võimalik kuulutada õppeaasta 2015/2016 Palestiina pagulaste lastele avatuks; |
| --- | --- |

21.

väljendab sügavat muret ÜRO Palestiina pagulaste abiorganisatsiooni (UNRWA) tõsise rahastamiskriisi pärast; nõuab, et EL annaks UNRWA-le suuremat rahalist abi ja seda, et kõik muud rahastajad täidaksid abiorganisatsioonile antud lubadusi ning UNRWA jätkaks juhtimise parandamist, kuid nõuab ka selle põhjuseks oleva Palestiina pagulaste probleemiga tegelemist; kiidab UNRWAd erakorraliste pingutuste eest, mille tulemusena oli võimalik kuulutada õppeaasta 2015/2016 Palestiina pagulaste lastele avatuks;

| 22. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, ELi eriesindajale Lähis-Ida rahuprotsessi jaoks, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, Iisraeli Knessetile, presidendile ja valitsusele, Palestiina Seadusandlikule Nõukogule ja Palestiina omavalitsusele, Araabia Riikide Liiga peasekretärile, Egiptuse, Jordaania ja Liibanoni parlamentidele ja valitsustele ning ÜRO Palestiina pagulaste abiorganisatsiooni ülemvolinikule. |
| --- | --- |

22.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, ELi eriesindajale Lähis-Ida rahuprotsessi jaoks, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, Iisraeli Knessetile, presidendile ja valitsusele, Palestiina Seadusandlikule Nõukogule ja Palestiina omavalitsusele, Araabia Riikide Liiga peasekretärile, Egiptuse, Jordaania ja Liibanoni parlamentidele ja valitsustele ning ÜRO Palestiina pagulaste abiorganisatsiooni ülemvolinikule.

---

| 22.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 316/221 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 316/221

---

P8_TA(2015)0319

Olukord Valgevenes

Euroopa Parlamendi 10. septembri 2015. aasta resolutsioon olukorra kohta Valgevenes (2015/2834(RSP))

(2017/C 316/25)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone ja soovitusi Valgevene kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone ja soovitusi Valgevene kohta,

| — | võttes arvesse 2015. aasta mais Riias toimunud idapartnerluse tippkohtumist ja sellel vastuvõetud deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2015. aasta mais Riias toimunud idapartnerluse tippkohtumist ja sellel vastuvõetud deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 28. juulil 2015 toimunud Euroopa Liidu ja Valgevene Vabariigi inimõiguste alast dialoogi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. juulil 2015 toimunud Euroopa Liidu ja Valgevene Vabariigi inimõiguste alast dialoogi,

| — | võttes arvesse kuue poliitvangi vabastamist Valgevene võimude poolt 22. augustil 2015 ning selle järgnenud liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi Federica Mogherini ning Euroopa naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste voliniku Johannes Hahni 22. augusti 2015. aasta avaldust poliitvangide vabastamise kohta Valgevenes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kuue poliitvangi vabastamist Valgevene võimude poolt 22. augustil 2015 ning selle järgnenud liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi Federica Mogherini ning Euroopa naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste voliniku Johannes Hahni 22. augusti 2015. aasta avaldust poliitvangide vabastamise kohta Valgevenes,

| — | võttes arvesse eesseisvaid presidendivalimisi 11. oktoobril 2015, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eesseisvaid presidendivalimisi 11. oktoobril 2015,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et vaatamata kontaktide märkimisväärsele tihenemisele Valgevene ning ELi ja USA vahel, jätkuvad Valgevenes inimõiguste rikkumised, sealhulgas inimõiguste kaitsjate hirmutamine, politseihaarangud inimõiguste organisatsioonides ja nende vara arestimine ning sunniviisilised Valgevenest väljasaatmine, mida kinnitab Valgevene inimõiguste olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri aruanne; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et vaatamata kontaktide märkimisväärsele tihenemisele Valgevene ning ELi ja USA vahel, jätkuvad Valgevenes inimõiguste rikkumised, sealhulgas inimõiguste kaitsjate hirmutamine, politseihaarangud inimõiguste organisatsioonides ja nende vara arestimine ning sunniviisilised Valgevenest väljasaatmine, mida kinnitab Valgevene inimõiguste olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri aruanne;

| B. | arvestades, et Euroopa Parlamendi delegatsioon Valgevenega suhtlemiseks tegi 18.–19. juunil 2015 oma esimese visiidi Minskisse pärast 2002. aastat; arvestades, et Euroopa Parlamendil ei ole praegu ametlikke suhteid Valgevene parlamendiga; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Parlamendi delegatsioon Valgevenega suhtlemiseks tegi 18.–19. juunil 2015 oma esimese visiidi Minskisse pärast 2002. aastat; arvestades, et Euroopa Parlamendil ei ole praegu ametlikke suhteid Valgevene parlamendiga;

| C. | arvestades, et ELi ja Valgevene paremate suhete eeltingimus on olukorra märkimisväärne paranemine nii sõna- ja meediavabaduse, tavakodanike ja opositsiooniaktivistide poliitiliste õiguste austamise kui ka õigusriigi põhimõtete ja põhiõiguste järgimise osas; arvestades, et Euroopa Liit toetab endiselt kindlalt inimõiguste, sealhulgas sõna- ja meediavabaduse austamist Valgevenes; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi ja Valgevene paremate suhete eeltingimus on olukorra märkimisväärne paranemine nii sõna- ja meediavabaduse, tavakodanike ja opositsiooniaktivistide poliitiliste õiguste austamise kui ka õigusriigi põhimõtete ja põhiõiguste järgimise osas; arvestades, et Euroopa Liit toetab endiselt kindlalt inimõiguste, sealhulgas sõna- ja meediavabaduse austamist Valgevenes;

| D. | arvestades, et on tehtud edusamme koostöös mõnes valdkondlikus poliitikas, näiteks kõrghariduses, kutsehariduses, digitaalse turu, energeetikasektori, toiduohutuse ja kultuuri vallas, mis on soodustanud Valgevene ühiskonnas konstruktiivse arutelu alustamist riigile vajalike reformide üle ja suurendanud teadlikkust EList; arvestades, et EL peab samas tagama, et tema vahendeid ei kasutataks kodanikuühiskonna organisatsioonide, inimõiguste kaitsjate, vabakutseliste ajakirjanike ja opositsioonijuhtide allasurumiseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et on tehtud edusamme koostöös mõnes valdkondlikus poliitikas, näiteks kõrghariduses, kutsehariduses, digitaalse turu, energeetikasektori, toiduohutuse ja kultuuri vallas, mis on soodustanud Valgevene ühiskonnas konstruktiivse arutelu alustamist riigile vajalike reformide üle ja suurendanud teadlikkust EList; arvestades, et EL peab samas tagama, et tema vahendeid ei kasutataks kodanikuühiskonna organisatsioonide, inimõiguste kaitsjate, vabakutseliste ajakirjanike ja opositsioonijuhtide allasurumiseks;

| E. | arvestades, et alates 1994. aastast ei ole Valgevenes toimunud vabasid ja õiglasi valimisi rahvusvaheliselt tunnustatud standarditega kooskõlas oleva valimisseaduse alusel, ning arvestades, et praegune seadus annab tohutu eelise praegusele presidendile; arvestades, et Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (OSCE/ODIHR) on paigutanud oma pikaajalise valimisvaatlusmissiooni Valgevene eri paikkondadesse ja valmistub koordineerima lühiajaliste vaatlejate tööd; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et alates 1994. aastast ei ole Valgevenes toimunud vabasid ja õiglasi valimisi rahvusvaheliselt tunnustatud standarditega kooskõlas oleva valimisseaduse alusel, ning arvestades, et praegune seadus annab tohutu eelise praegusele presidendile; arvestades, et Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (OSCE/ODIHR) on paigutanud oma pikaajalise valimisvaatlusmissiooni Valgevene eri paikkondadesse ja valmistub koordineerima lühiajaliste vaatlejate tööd;

| F. | arvestades, et president Lukašenka allkirjastas 2. aprillil 2015 dekreedi nr 3 „sotsiaalse ülalpeetavuse ennetamise kohta“, mille kohaselt kehtestatakse töötutele isikutele sunniviisiline töö ning vastasel juhul peavad nad maksma erimaksu riigieelarvesse või neile määratakse halduskaristus, milleks võib olla trahv või haldusarest; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et president Lukašenka allkirjastas 2. aprillil 2015 dekreedi nr 3 „sotsiaalse ülalpeetavuse ennetamise kohta“, mille kohaselt kehtestatakse töötutele isikutele sunniviisiline töö ning vastasel juhul peavad nad maksma erimaksu riigieelarvesse või neile määratakse halduskaristus, milleks võib olla trahv või haldusarest;

| G. | arvestades, et 1. jaanuaril 2015 jõustus uus seadus, millega reguleeritakse kõiki meediakanaleid; arvestades, et tänu sellele seadusele on valitsusel võimalik sulgeda mis tahes massimeediakanaleid, sh veebilehti, kui nende sisu on valitsuse arvates sobimatu; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 1. jaanuaril 2015 jõustus uus seadus, millega reguleeritakse kõiki meediakanaleid; arvestades, et tänu sellele seadusele on valitsusel võimalik sulgeda mis tahes massimeediakanaleid, sh veebilehti, kui nende sisu on valitsuse arvates sobimatu;

| H. | arvestades, et Valgevene võimud on lõpuks, olles aastaid eitanud nende olemasolu, vabastanud kõik kuus poliitilist vangi, sealhulgas endised presidendikandidaadid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Valgevene võimud on lõpuks, olles aastaid eitanud nende olemasolu, vabastanud kõik kuus poliitilist vangi, sealhulgas endised presidendikandidaadid;

| I. | arvestades, et 13. ja 31. juulil 2015 vaatas nõukogu läbi Valgevene vastu kehtestatud piiravad meetmed ning muutis viisakeeldu ja varade külmutamise nimekirja, kustutades sellest mõned isikud ja ettevõtted; arvestades, et ELi sissesõidu keeld kehtib praegu 175 isiku, nende seas Alaksandr Lukašenka suhtes ning kõigi nende ja lisaks 18 ettevõtte varad ELis on külmutatud; arvestades, et lähikuudel kavatsetakse ELi piirangud läbi vaadata, võttes arvesse viimaseid muutusi ja kõiki muid tegureid, mille alusel piiravad meetmed võeti; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 13. ja 31. juulil 2015 vaatas nõukogu läbi Valgevene vastu kehtestatud piiravad meetmed ning muutis viisakeeldu ja varade külmutamise nimekirja, kustutades sellest mõned isikud ja ettevõtted; arvestades, et ELi sissesõidu keeld kehtib praegu 175 isiku, nende seas Alaksandr Lukašenka suhtes ning kõigi nende ja lisaks 18 ettevõtte varad ELis on külmutatud; arvestades, et lähikuudel kavatsetakse ELi piirangud läbi vaadata, võttes arvesse viimaseid muutusi ja kõiki muid tegureid, mille alusel piiravad meetmed võeti;

| J. | arvestades, et 28. juulil 2015 toimus Brüsselis ELi ja Valgevene Vabariigi inimõiguste alane dialoog, kus käsitleti mitmeid teemasid, sealhulgas riikliku inimõiguste institutsiooni moodustamist, sõna-, kogunemis- ja ühinemisvabadust, surmanuhtlust, võitlust piinamise ja väärkohtlemisega ning lapse õigusi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 28. juulil 2015 toimus Brüsselis ELi ja Valgevene Vabariigi inimõiguste alane dialoog, kus käsitleti mitmeid teemasid, sealhulgas riikliku inimõiguste institutsiooni moodustamist, sõna-, kogunemis- ja ühinemisvabadust, surmanuhtlust, võitlust piinamise ja väärkohtlemisega ning lapse õigusi;

| K. | arvestades, et Valgevenel oli konstruktiivne roll relvarahu kokkuleppe saavutamisel Ukrainas; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Valgevenel oli konstruktiivne roll relvarahu kokkuleppe saavutamisel Ukrainas;

| L. | arvestades, et konflikt Ukrainas on süvendanud Valgevene ühiskonnas hirmu, et siseolukord võib võimuvahetuse tõttu destabiliseeruda; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et konflikt Ukrainas on süvendanud Valgevene ühiskonnas hirmu, et siseolukord võib võimuvahetuse tõttu destabiliseeruda;

| M. | arvestades, et Valgevene on Euroopas ainus riik, kus veel rakendatakse surmanuhtlust; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Valgevene on Euroopas ainus riik, kus veel rakendatakse surmanuhtlust;

| 1. | on jätkuvalt sügavalt mures inimõiguste ja põhivabaduste olukorra pärast Valgevenes ning puuduste pärast, mida sõltumatud rahvusvahelised vaatlejad eelmiste valimiste käigus täheldasid, samuti opositsioonijuhtide aktiivse tagakiusamise pärast valimiste järel; |
| --- | --- |

1.

on jätkuvalt sügavalt mures inimõiguste ja põhivabaduste olukorra pärast Valgevenes ning puuduste pärast, mida sõltumatud rahvusvahelised vaatlejad eelmiste valimiste käigus täheldasid, samuti opositsioonijuhtide aktiivse tagakiusamise pärast valimiste järel;

| 2. | väljendab heameelt viimaste poliitvangide hiljutise vabastamise üle; palub Valgevene valitsusel vabastatud poliitilised vangid rehabiliteerida ning nende kodaniku- ja poliitilised õigused täielikult taastada; rõhutab, et see võiks olla esimene samm Euroopa Liidu ja Valgevene suhete parandamise suunas; rõhutab siiski, et varasemad sarnased sammud olid vaid sümboolsed ega aidanud kaasa ei Valgevene ühiskonna olukorra paranemisele ega suhete paranemisele ELiga; |
| --- | --- |

2.

väljendab heameelt viimaste poliitvangide hiljutise vabastamise üle; palub Valgevene valitsusel vabastatud poliitilised vangid rehabiliteerida ning nende kodaniku- ja poliitilised õigused täielikult taastada; rõhutab, et see võiks olla esimene samm Euroopa Liidu ja Valgevene suhete parandamise suunas; rõhutab siiski, et varasemad sarnased sammud olid vaid sümboolsed ega aidanud kaasa ei Valgevene ühiskonna olukorra paranemisele ega suhete paranemisele ELiga;

| 3. | kutsub Valgevene võime üles viima eesseisvad presidendivalimised läbi kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud standarditega, andma opositsioonile takistamatu juurdepääsu kõikidele valitsuse kontrolli all olevatele kommunikatsioonivahenditele ja võimaldama opositsioonierakondadel osaleda valimistes võrdsetel alustel, sealhulgas luues sõltumatud valimiskomisjonid ja tagades vajaliku esindatuse nendes kõikidel tasanditel ning läbipaistva häältelugemise; |
| --- | --- |

3.

kutsub Valgevene võime üles viima eesseisvad presidendivalimised läbi kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud standarditega, andma opositsioonile takistamatu juurdepääsu kõikidele valitsuse kontrolli all olevatele kommunikatsioonivahenditele ja võimaldama opositsioonierakondadel osaleda valimistes võrdsetel alustel, sealhulgas luues sõltumatud valimiskomisjonid ja tagades vajaliku esindatuse nendes kõikidel tasanditel ning läbipaistva häältelugemise;

| 4. | ootab, et võimud lõpetaksid sõltumatu meedia poliitilistel põhjustel ahistamise; nõuab tungivalt, et lõpetataks halduskorras vastutusele võtmise tava ja halduskoodeksi artikli 22.9 2. osa meelevaldne kasutamine akrediteeringuta vabakutseliste ajakirjanike vastu, kes teevad välismeediaga koostööd, sest see piirab sõnavabadust ja teabe levitamist; |
| --- | --- |

4.

ootab, et võimud lõpetaksid sõltumatu meedia poliitilistel põhjustel ahistamise; nõuab tungivalt, et lõpetataks halduskorras vastutusele võtmise tava ja halduskoodeksi artikli 22.9 2. osa meelevaldne kasutamine akrediteeringuta vabakutseliste ajakirjanike vastu, kes teevad välismeediaga koostööd, sest see piirab sõnavabadust ja teabe levitamist;

| 5. | väljendab muret „pahatahtlikus huligaansuses“ kahtlustatavate nooraktivistide Maksim Pjakarski, Vadzim Žaromski ja Vjatšaslau Kasinerau hiljutise kinnipidamise ja neile esitatud kriminaalsüüdistuse ebaproportsionaalsuse üle ning mõistab teravalt hukka nende suhtes tarvitatud vägivalla; |
| --- | --- |

5.

väljendab muret „pahatahtlikus huligaansuses“ kahtlustatavate nooraktivistide Maksim Pjakarski, Vadzim Žaromski ja Vjatšaslau Kasinerau hiljutise kinnipidamise ja neile esitatud kriminaalsüüdistuse ebaproportsionaalsuse üle ning mõistab teravalt hukka nende suhtes tarvitatud vägivalla;

| 6. | tuletab meelde, et alates 2010. aastast on Valgevenes hukatud kümme inimest, nendest ainuüksi 2014. aastal kolm ning 18. märtsil 2015 mõisteti veel üks kohtualune surma; nõuab sellega seoses tungivalt, et Valgevene kui ainus Euroopa riik, kus veel surmanuhtlust kohaldatakse, esimese sammuna surmanuhtluse täielikuks kaotamiseks ühineks surmanuhtlusele kuulutatud üleüldise moratooriumiga; |
| --- | --- |

6.

tuletab meelde, et alates 2010. aastast on Valgevenes hukatud kümme inimest, nendest ainuüksi 2014. aastal kolm ning 18. märtsil 2015 mõisteti veel üks kohtualune surma; nõuab sellega seoses tungivalt, et Valgevene kui ainus Euroopa riik, kus veel surmanuhtlust kohaldatakse, esimese sammuna surmanuhtluse täielikuks kaotamiseks ühineks surmanuhtlusele kuulutatud üleüldise moratooriumiga;

| 7. | palub Valgevene valitsusel järgida ÜRO majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste komitee soovitusi sunniviisilise töö elementide keelustamise kohta riigis; |
| --- | --- |

7.

palub Valgevene valitsusel järgida ÜRO majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste komitee soovitusi sunniviisilise töö elementide keelustamise kohta riigis;

| 8. | juhib tähelepanu rahvusvähemuste ja nende kultuuriorganisatsioonide olukorrale riigis, kus viimaste juhte on mõnikord vahetatud välja ametivõimude poolt eelistatud isikutega, millega on rikutud üht peamist põhivabadust – ühinemisvabadust; |
| --- | --- |

8.

juhib tähelepanu rahvusvähemuste ja nende kultuuriorganisatsioonide olukorrale riigis, kus viimaste juhte on mõnikord vahetatud välja ametivõimude poolt eelistatud isikutega, millega on rikutud üht peamist põhivabadust – ühinemisvabadust;

| 9. | kordab oma üleskutset Valgevene ametivõimudele tagada kõikides olukordades demokraatlike põhimõtete, inimõiguste ja põhivabaduste järgimine vastavalt inimõiguste ülddeklaratsioonile ning Valgevene poolt ratifitseeritud rahvusvahelistele ja piirkondlikele inimõigusi käsitlevatele õigusaktidele; |
| --- | --- |

9.

kordab oma üleskutset Valgevene ametivõimudele tagada kõikides olukordades demokraatlike põhimõtete, inimõiguste ja põhivabaduste järgimine vastavalt inimõiguste ülddeklaratsioonile ning Valgevene poolt ratifitseeritud rahvusvahelistele ja piirkondlikele inimõigusi käsitlevatele õigusaktidele;

| 10. | märgib, et 3. septembril 2015 toimus Brüsselis kuues kaasajastamise teemaline ELi ja Valgevene nõupidamistevoor, kus delegatsioonid arutasid peamiste valdkondade koostööväljavaateid, lähtudes 2014. ja 2015. aastal sõlmitud kokkulepetest; palub Euroopa välisteenistusel ja nõukogul tagada, et ametiasutuste osalemine ajakohastamise teemalises dialoogis – koos demokraatliku opositsiooni ja kodanikuühiskonnaga ning nendega võrdväärsetel alustel – toimub täielikus kooskõlas demokraatlike põhimõtetega, eesmärgiga kujundada välja konkurentsivõimeline majandus ning toetada demokraatlikke reforme, pluralistlikku ühiskonda ja õigusriigi põhimõtet; |
| --- | --- |

10.

märgib, et 3. septembril 2015 toimus Brüsselis kuues kaasajastamise teemaline ELi ja Valgevene nõupidamistevoor, kus delegatsioonid arutasid peamiste valdkondade koostööväljavaateid, lähtudes 2014. ja 2015. aastal sõlmitud kokkulepetest; palub Euroopa välisteenistusel ja nõukogul tagada, et ametiasutuste osalemine ajakohastamise teemalises dialoogis – koos demokraatliku opositsiooni ja kodanikuühiskonnaga ning nendega võrdväärsetel alustel – toimub täielikus kooskõlas demokraatlike põhimõtetega, eesmärgiga kujundada välja konkurentsivõimeline majandus ning toetada demokraatlikke reforme, pluralistlikku ühiskonda ja õigusriigi põhimõtet;

| 11. | toetab komisjoni tema kaalutletud koostöö poliitikas Valgevene võimude suhtes ning väljendab valimisolekut aidata sellele kaasa Valgevenega suhtlemiseks moodustatud parlamendi delegatsiooni kaudu; tuletab samas meelde, et EL peab jääma valvsaks, milleks tema vahendeid eraldatakse, ning veenduma, et need ei aita kaasa opositsiooni ja kodanikuühiskonna olukorra halvenemisele; |
| --- | --- |

11.

toetab komisjoni tema kaalutletud koostöö poliitikas Valgevene võimude suhtes ning väljendab valimisolekut aidata sellele kaasa Valgevenega suhtlemiseks moodustatud parlamendi delegatsiooni kaudu; tuletab samas meelde, et EL peab jääma valvsaks, milleks tema vahendeid eraldatakse, ning veenduma, et need ei aita kaasa opositsiooni ja kodanikuühiskonna olukorra halvenemisele;

| 12. | kordab oma üleskutset komisjonile toetada rahaliste ja poliitiliste vahenditega Valgevene kodanikuühiskonna, sõltumatu meedia ja Valgevene valitsusväliste organisatsioonide jõupingutusi Valgevene rahva demokraatlike püüdluste edendamisel; |
| --- | --- |

12.

kordab oma üleskutset komisjonile toetada rahaliste ja poliitiliste vahenditega Valgevene kodanikuühiskonna, sõltumatu meedia ja Valgevene valitsusväliste organisatsioonide jõupingutusi Valgevene rahva demokraatlike püüdluste edendamisel;

| 13. | väljendab heameelt edusammude üle, mida on tehtud koostöö alal Valgevenega mõnes valdkonnas, näiteks kõrghariduse, kutsehariduse, digitaalse turu, energeetikasektori, toiduohutuse ja kultuuri vallas; |
| --- | --- |

13.

väljendab heameelt edusammude üle, mida on tehtud koostöö alal Valgevenega mõnes valdkonnas, näiteks kõrghariduse, kutsehariduse, digitaalse turu, energeetikasektori, toiduohutuse ja kultuuri vallas;

| 14. | märgib, et 2014. aasta jaanuaris algasid viisalihtsustusläbirääkimised, mille eesmärk on parandada inimestevahelisi kontakte ja ergutada kodanikuühiskonda; rõhutab, et selle protsessi edenemist on vaja kiirendada; |
| --- | --- |

14.

märgib, et 2014. aasta jaanuaris algasid viisalihtsustusläbirääkimised, mille eesmärk on parandada inimestevahelisi kontakte ja ergutada kodanikuühiskonda; rõhutab, et selle protsessi edenemist on vaja kiirendada;

| 15. | võtab teadmiseks, et valgevene keele kasutamine avalikus elus sageneb; võtab teadmiseks haridusministeeriumi kava toetada valgevene keele kasutamist hariduses ning asjaolu, et konstitutsioonikohus avaldab õigusaktid nii vene kui ka valgevene keeles; |
| --- | --- |

15.

võtab teadmiseks, et valgevene keele kasutamine avalikus elus sageneb; võtab teadmiseks haridusministeeriumi kava toetada valgevene keele kasutamist hariduses ning asjaolu, et konstitutsioonikohus avaldab õigusaktid nii vene kui ka valgevene keeles;

| 16. | palub Euroopa välisteenistusel ja komisjonil leida uusi võimalusi Valgevene kodanikuühiskonna organisatsioonide toetamiseks; rõhutab sellega seoses vajadust toetada kõiki Valgevene ühiskonnale teavet andvaid sõltumatuid allikaid, sh välismaalt edastatavat valgevenekeelset ringhäälingut; |
| --- | --- |

16.

palub Euroopa välisteenistusel ja komisjonil leida uusi võimalusi Valgevene kodanikuühiskonna organisatsioonide toetamiseks; rõhutab sellega seoses vajadust toetada kõiki Valgevene ühiskonnale teavet andvaid sõltumatuid allikaid, sh välismaalt edastatavat valgevenekeelset ringhäälingut;

| 17. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, Euroopa välisteenistusele, nõukogule, komisjonile ja liikmesriikidele. |
| --- | --- |

17.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, Euroopa välisteenistusele, nõukogule, komisjonile ja liikmesriikidele.

---

| 22.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 316/224 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 316/224

---

P8_TA(2015)0320

Sotsiaalne ettevõtlus ja sotsiaalne innovatsioon võitluses tööpuudusega

Euroopa Parlamendi 10. septembri 2015. aasta resolutsioon sotsiaalse ettevõtluse ja sotsiaalse innovatsiooni kohta võitluses tööpuudusega (2014/2236(INI))

(2017/C 316/26)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal: aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal: aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse oma 6. veebruari 2013. aasta resolutsiooni ettevõtja sotsiaalse vastutuse, usaldusväärse, läbipaistva ja vastutustundliku ettevõtluse ning jätkusuutliku majanduskasvu kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. veebruari 2013. aasta resolutsiooni ettevõtja sotsiaalse vastutuse, usaldusväärse, läbipaistva ja vastutustundliku ettevõtluse ning jätkusuutliku majanduskasvu kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 19. veebruari 2009. aasta resolutsiooni sotsiaalmajanduse kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. veebruari 2009. aasta resolutsiooni sotsiaalmajanduse kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 2. juuli 2013. aasta resolutsiooni ühistute osa kohta kriisi ületamisel (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2. juuli 2013. aasta resolutsiooni ühistute osa kohta kriisi ületamisel (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 184, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 184,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2013. aasta määrust (EL) nr 346/2013 Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2013. aasta määrust (EL) nr 346/2013 Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kohta,

| — | võttes arvesse oma 20. novembri 2012. aasta resolutsiooni sotsiaalettevõtluse algatuse ning sotsiaalmajanduse ja sotsiaalse innovatsiooni keskmes olevate sotsiaalettevõtete edendamisele suunatud majanduskeskkonna loomise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. novembri 2012. aasta resolutsiooni sotsiaalettevõtluse algatuse ning sotsiaalmajanduse ja sotsiaalse innovatsiooni keskmes olevate sotsiaalettevõtete edendamisele suunatud majanduskeskkonna loomise kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 10. märtsi 2011. aasta deklaratsiooni (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. märtsi 2011. aasta deklaratsiooni (5),

| — | võttes arvesse nõukogu 20. mai 2014. aasta järeldusi, mis käsitlevad noorte ettevõtluse edendamist noorte sotsiaalse kaasatuse soodustamiseks (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. mai 2014. aasta järeldusi, mis käsitlevad noorte ettevõtluse edendamist noorte sotsiaalse kaasatuse soodustamiseks (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1296/2013, millega luuakse Euroopa Liidu tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm (EaSI) ning määratakse kindlaks mikrorahastamise ja sotsiaalse ettevõtluse tegevussuund, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1296/2013, millega luuakse Euroopa Liidu tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm (EaSI) ning määratakse kindlaks mikrorahastamise ja sotsiaalse ettevõtluse tegevussuund,

| — | võttes arvesse komisjoni 25. oktoobri 2011. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Sotsiaalettevõtluse algatus“ (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. oktoobri 2011. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Sotsiaalettevõtluse algatus“ (COM(2011)0682),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. mai 2015. aasta teatist „Euroopa digitaalse ühtse turu strateegia“ (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. mai 2015. aasta teatist „Euroopa digitaalse ühtse turu strateegia“ (COM(2015)0192),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. veebruari 2013. aasta teatist „Sotsiaalsed investeeringud majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamiseks – sealhulgas Euroopa Sotsiaalfondi rakendamine aastatel 2014–2020“ (COM(2013)0083), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. veebruari 2013. aasta teatist „Sotsiaalsed investeeringud majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamiseks – sealhulgas Euroopa Sotsiaalfondi rakendamine aastatel 2014–2020“ (COM(2013)0083),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A8-0247/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A8-0247/2015),

| A. | arvestades, et sotsiaalne ja solidaarne majandus annab tööd rohkem kui 14 miljonile inimesele, kes moodustavad ligikaudu 6,5 % ELi töötajatest; arvestades, et ELis on kaks miljonit sotsiaalset ja solidaarset ettevõtet, mis moodustavad 10 % liidu ettevõtetest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et sotsiaalne ja solidaarne majandus annab tööd rohkem kui 14 miljonile inimesele, kes moodustavad ligikaudu 6,5 % ELi töötajatest; arvestades, et ELis on kaks miljonit sotsiaalset ja solidaarset ettevõtet, mis moodustavad 10 % liidu ettevõtetest;

| B. | arvestades, et majandus- ja finantskriisi tagajärjel on suurenenud vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse määr ning pikaajaline ja noorte töötus ning sotsiaalne ebavõrdsus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et majandus- ja finantskriisi tagajärjel on suurenenud vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse määr ning pikaajaline ja noorte töötus ning sotsiaalne ebavõrdsus;

| C. | arvestades, et majandus- ja finantskriis mõjutas kõige rohkem tööturul enim tõrjutud ja ebasoodsas olukorras olevaid rühmasid, nagu puudega inimesi, noori, eakaid, naisi, pikaajalisi töötuid ja ebasoodsas olukorras olevaid töötajaid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et majandus- ja finantskriis mõjutas kõige rohkem tööturul enim tõrjutud ja ebasoodsas olukorras olevaid rühmasid, nagu puudega inimesi, noori, eakaid, naisi, pikaajalisi töötuid ja ebasoodsas olukorras olevaid töötajaid;

| D. | arvestades, et majandus- ja finantskriisis tuleks näha võimalust tegutseda jätkusuutlikuma ELi majandusmudeli nimel, pöörates suuremat tähelepanu sotsiaalsele ja territoriaalsele sidususele ning keskkonnasäästlikkusele; arvestades, et majandus- ja finantsolukorra paranemist peaks täiendama kaasava, jätkusuutliku ja kvaliteetse tööhõive tugev toetamine; arvestades, et sotsiaalne ja solidaarne majandus võib aidata kaasa selle eesmärgi saavutamisele ning ühtlasi tuleks seda käsitleda selle ülemineku edendajana, mis saab aidata tasakaalustada sotsiaal-, keskkonna- ja majandusküsimusi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et majandus- ja finantskriisis tuleks näha võimalust tegutseda jätkusuutlikuma ELi majandusmudeli nimel, pöörates suuremat tähelepanu sotsiaalsele ja territoriaalsele sidususele ning keskkonnasäästlikkusele; arvestades, et majandus- ja finantsolukorra paranemist peaks täiendama kaasava, jätkusuutliku ja kvaliteetse tööhõive tugev toetamine; arvestades, et sotsiaalne ja solidaarne majandus võib aidata kaasa selle eesmärgi saavutamisele ning ühtlasi tuleks seda käsitleda selle ülemineku edendajana, mis saab aidata tasakaalustada sotsiaal-, keskkonna- ja majandusküsimusi;

| E. | arvestades, et sotsiaalse toetuse ja tervishoiuteenuste pakkujad, kellest paljud on sotsiaalsed ettevõtted, kujutavad endast ELi ühte peamist tööhõive kasvu valdkonda, milles on aastatel 2009–2013 loodud 1,3 miljonit töökohta; arvestades, et see näitab sektori kahest võimet luua uusi töökohti isegi kriisi ajal ning samas tugevdada sotsiaalset ja territoriaalset sidusust Euroopas, eelkõige aidates tuua teenusekasutajad tööellu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et sotsiaalse toetuse ja tervishoiuteenuste pakkujad, kellest paljud on sotsiaalsed ettevõtted, kujutavad endast ELi ühte peamist tööhõive kasvu valdkonda, milles on aastatel 2009–2013 loodud 1,3 miljonit töökohta; arvestades, et see näitab sektori kahest võimet luua uusi töökohti isegi kriisi ajal ning samas tugevdada sotsiaalset ja territoriaalset sidusust Euroopas, eelkõige aidates tuua teenusekasutajad tööellu;

| F. | arvestades, et 17.–18. novembril 2014. aastal Roomas toimunud konverentsil „Sotsiaalmajanduse potentsiaali kasutamine ELi majanduskasvu edendamiseks“ tõdeti, et sotsiaalsel ja solidaarsel majandusel on Euroopa riikides keskne roll ning see aitab saavutada mitmeid olulisi ELi eesmärke, nagu töökohtade loomine ja säilitamine, sotsiaalne sidusus, sotsiaalne innovatsioon, maaelu ja regionaalareng ning keskkonnakaitse; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 17.–18. novembril 2014. aastal Roomas toimunud konverentsil „Sotsiaalmajanduse potentsiaali kasutamine ELi majanduskasvu edendamiseks“ tõdeti, et sotsiaalsel ja solidaarsel majandusel on Euroopa riikides keskne roll ning see aitab saavutada mitmeid olulisi ELi eesmärke, nagu töökohtade loomine ja säilitamine, sotsiaalne sidusus, sotsiaalne innovatsioon, maaelu ja regionaalareng ning keskkonnakaitse;

| G. | arvestades, et siiani on saavutamata strateegia „Euroopa 2020“ sihid, mis näevad ette vanuserühmas 20–64 aastat tööhõive määra suurendamist 69 %-lt vähemalt 75 %-ni ja Euroopas allpool riiklikku vaesuspiiri elavate inimeste arvu vähendamist 25 % võrra, mis tooks vaesusest välja rohkem kui 20 miljonit inimest; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et siiani on saavutamata strateegia „Euroopa 2020“ sihid, mis näevad ette vanuserühmas 20–64 aastat tööhõive määra suurendamist 69 %-lt vähemalt 75 %-ni ja Euroopas allpool riiklikku vaesuspiiri elavate inimeste arvu vähendamist 25 % võrra, mis tooks vaesusest välja rohkem kui 20 miljonit inimest;

| H. | arvestades, et 2014. aasta jaanuari Strasbourgi deklaratsioonis märgitakse, et sotsiaalsetel ettevõtetel peab olema Euroopas edaspidi suurem roll; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 2014. aasta jaanuari Strasbourgi deklaratsioonis märgitakse, et sotsiaalsetel ettevõtetel peab olema Euroopas edaspidi suurem roll;

| I. | arvestades, et EL on piirkond, kus eakate osakaal elanikkonnas on kõige suurem ja iive kõige madalam maailmas; arvestades, et prognooside kohaselt on 2050. aastaks ELi kodanike keskmine vanus üle 50 aasta; arvestades, et vananev elanikkond ja demograafilised muutused kujutavad endast sotsiaalhoolekandesüsteemide jaoks probleemi; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et EL on piirkond, kus eakate osakaal elanikkonnas on kõige suurem ja iive kõige madalam maailmas; arvestades, et prognooside kohaselt on 2050. aastaks ELi kodanike keskmine vanus üle 50 aasta; arvestades, et vananev elanikkond ja demograafilised muutused kujutavad endast sotsiaalhoolekandesüsteemide jaoks probleemi;

| J. | arvestades, et sotsiaalsed ja solidaarsed ettevõtted ei püüa üksnes parandada majanduslikke ja sotsiaalseid tingimusi, vaid saavad pakkuda ka paindlikke ja uuenduslikke töötingimusi ning võivad kohanduda paremini majandus- ja sotsiaalse olukorraga; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et sotsiaalsed ja solidaarsed ettevõtted ei püüa üksnes parandada majanduslikke ja sotsiaalseid tingimusi, vaid saavad pakkuda ka paindlikke ja uuenduslikke töötingimusi ning võivad kohanduda paremini majandus- ja sotsiaalse olukorraga;

| K. | arvestades, et sotsiaalsetele ja solidaarsetele ettevõtetele on omane demokraatlik juhtimiskorraldus, nende liikmete või osanike aktiivne osalemine ettevõtte juhtimises ja suur läbipaistvus nende tegevuses ning nad vastavad kodanike järjest kasvavale nõudmisele ettevõtete eetilise, sotsiaalse ja keskkonnahoidliku käitumise järele; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et sotsiaalsetele ja solidaarsetele ettevõtetele on omane demokraatlik juhtimiskorraldus, nende liikmete või osanike aktiivne osalemine ettevõtte juhtimises ja suur läbipaistvus nende tegevuses ning nad vastavad kodanike järjest kasvavale nõudmisele ettevõtete eetilise, sotsiaalse ja keskkonnahoidliku käitumise järele;

| L. | arvestades, et sotsiaalse ja solidaarse majanduse valdkonna ettevõtteliike on väga erinevaid ning et enamik neist ei ole tunnustatud ELi tasandi õigusraamistikus, vaid ainult mõnedes liikmesriikides eri õiguslikes vormides; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et sotsiaalse ja solidaarse majanduse valdkonna ettevõtteliike on väga erinevaid ning et enamik neist ei ole tunnustatud ELi tasandi õigusraamistikus, vaid ainult mõnedes liikmesriikides eri õiguslikes vormides;

| M. | arvestades, et ühistud pakuvad kvaliteetseid töökohti, mida ei ohusta ümberpaigutamine ning mis on kõigile avatud ja kriisist hoolimata säilinud; arvestades, et ühistute käive ja majanduskasv on tänu koostööl põhinevale majandusmudelile kriisi ajal suurenenud ning nende hulgas esineb vähem pankrotte ja koondamisi; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ühistud pakuvad kvaliteetseid töökohti, mida ei ohusta ümberpaigutamine ning mis on kõigile avatud ja kriisist hoolimata säilinud; arvestades, et ühistute käive ja majanduskasv on tänu koostööl põhinevale majandusmudelile kriisi ajal suurenenud ning nende hulgas esineb vähem pankrotte ja koondamisi;

| N. | arvestades, et määruse (EL) nr 1296/2013 (millega luuakse Euroopa Liidu tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm (EaSI)) artikli 2 punktides 1 ja 5 on määratletud terminid „sotsiaalne ettevõte“ ja „sotsiaalne innovatsioon“; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et määruse (EL) nr 1296/2013 (millega luuakse Euroopa Liidu tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm (EaSI)) artikli 2 punktides 1 ja 5 on määratletud terminid „sotsiaalne ettevõte“ ja „sotsiaalne innovatsioon“;

| O. | arvestades, et sotsiaalse innovatsiooni all mõistetakse uute ideede väljatöötamist ja elluviimist, olgu need siis tooted, teenused või sotsiaalse korralduse mudelid, mille eesmärk on tulla toime uute sotsiaalsete, territoriaalsete ja keskkonnaga seotud nõudmiste ja probleemidega, nagu elanikkonna vananemine, rahvaarvu vähenemine, töö- ja pereelu ühitamine, mitmekesisuse haldamine, noorte töötuse vastu võitlemine, tööturult kõige enam tõrjutud inimeste integreerimine ja kliimamuutustega võitlemine; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et sotsiaalse innovatsiooni all mõistetakse uute ideede väljatöötamist ja elluviimist, olgu need siis tooted, teenused või sotsiaalse korralduse mudelid, mille eesmärk on tulla toime uute sotsiaalsete, territoriaalsete ja keskkonnaga seotud nõudmiste ja probleemidega, nagu elanikkonna vananemine, rahvaarvu vähenemine, töö- ja pereelu ühitamine, mitmekesisuse haldamine, noorte töötuse vastu võitlemine, tööturult kõige enam tõrjutud inimeste integreerimine ja kliimamuutustega võitlemine;

| P. | arvestades, et sotsiaalsed investeeringud on investeeringud inimestesse, mille eesmärk on tugevdada nende oskusi ja suutlikkust ning toetada nende täieulatuslikku töö- ja ühiskonnaelus osalemist; arvestades, et sotsiaalsed investeeringud viitavad üldjuhul poliitikameetmetele hariduse, lastehoiu, tervishoiu, koolituse, tööotsimisabi ja rehabilitatsiooni valdkonnas; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et sotsiaalsed investeeringud on investeeringud inimestesse, mille eesmärk on tugevdada nende oskusi ja suutlikkust ning toetada nende täieulatuslikku töö- ja ühiskonnaelus osalemist; arvestades, et sotsiaalsed investeeringud viitavad üldjuhul poliitikameetmetele hariduse, lastehoiu, tervishoiu, koolituse, tööotsimisabi ja rehabilitatsiooni valdkonnas;

| Q. | arvestades, et mittetunnustamine, millega sotsiaalsed ja solidaarsed ettevõtted silmitsi seisavad, ning asjaolu, et neid ei tunnustata vahel isegi majanduses osalejatena, raskendab nende juurdepääsu nii avaliku kui ka erasektori rahastamisele; arvestades, et struktuurifondid ja Euroopa programmid peaksid aitama ajakohastada majandusstruktuure, sealhulgas sotsiaalset ja solidaarset majandust, mida esindavad eri liiki ja suurusega ettevõtted (ühistud, vastastikused ühingud, sihtasutused, ühendused ning uued sotsiaalsete ja solidaarsete ettevõtete vormid), millest enamik on VKEd ja mikroettevõtjad; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et mittetunnustamine, millega sotsiaalsed ja solidaarsed ettevõtted silmitsi seisavad, ning asjaolu, et neid ei tunnustata vahel isegi majanduses osalejatena, raskendab nende juurdepääsu nii avaliku kui ka erasektori rahastamisele; arvestades, et struktuurifondid ja Euroopa programmid peaksid aitama ajakohastada majandusstruktuure, sealhulgas sotsiaalset ja solidaarset majandust, mida esindavad eri liiki ja suurusega ettevõtted (ühistud, vastastikused ühingud, sihtasutused, ühendused ning uued sotsiaalsete ja solidaarsete ettevõtete vormid), millest enamik on VKEd ja mikroettevõtjad;

| R. | arvestades, et haridus ja koolitus peavad olema noorte ettevõtluskultuuri edendamisel esmatähtsad valdkonnad; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et haridus ja koolitus peavad olema noorte ettevõtluskultuuri edendamisel esmatähtsad valdkonnad;

| S. | arvestades, et soolist ebavõrdsust esineb sotsiaalses ettevõtluses vähem kui traditsioonilises ettevõtluses; arvestades, et naissoost sotsiaalsed ettevõtjad aitavad oluliselt kaasa sotsiaalse tõrjutuse vähendamisele ja uute arenguvõimaluste loomisele; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et soolist ebavõrdsust esineb sotsiaalses ettevõtluses vähem kui traditsioonilises ettevõtluses; arvestades, et naissoost sotsiaalsed ettevõtjad aitavad oluliselt kaasa sotsiaalse tõrjutuse vähendamisele ja uute arenguvõimaluste loomisele;

| T. | arvestades, et pikaajalistele töötutele on vaja tagada sotsiaalsektoris koolitus ja ümberõpe eesmärgiga pakkuda neile uusi võimalusi innovaatilises keskkonnas, nagu sotsiaalses ja solidaarses majanduses; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et pikaajalistele töötutele on vaja tagada sotsiaalsektoris koolitus ja ümberõpe eesmärgiga pakkuda neile uusi võimalusi innovaatilises keskkonnas, nagu sotsiaalses ja solidaarses majanduses;

| U. | arvestades, et sotsiaalsed ja solidaarsed ettevõtted ning eelkõige koolitus- ja töövahendusfirmad pakuvad töövõimalusi eeskätt tööturult kõige enam tõrjutud inimestele, kelle puhul töötusest saab sageli pikaajaline töötus; arvestades, et liikmesriigid võiksid kaaluda töötuid või hüvitisesaajaid tööle võtvate sotsiaalsete ja solidaarsete ettevõtete toetamise võimalusi, sealhulgas vähendades asjakohasel juhul makse ja sotsiaaltasusid; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et sotsiaalsed ja solidaarsed ettevõtted ning eelkõige koolitus- ja töövahendusfirmad pakuvad töövõimalusi eeskätt tööturult kõige enam tõrjutud inimestele, kelle puhul töötusest saab sageli pikaajaline töötus; arvestades, et liikmesriigid võiksid kaaluda töötuid või hüvitisesaajaid tööle võtvate sotsiaalsete ja solidaarsete ettevõtete toetamise võimalusi, sealhulgas vähendades asjakohasel juhul makse ja sotsiaaltasusid;

| V. | arvestades, et lisaks muudele tööhõive edendamise meetmetele on sotsiaalse ja solidaarse majanduse täiendav mõju samuti tähtis; arvestades, et suuremat tähelepanu tuleb pöörata lahendustele, millega soodustatakse nende inimeste tööturule tagasipöördumist, kellel puuduvad kõige põhilisemad oskused ja konkurentsivahendid, et nad saaksid hiljem kasu sotsiaalse ja solidaarse majanduse uuenduslikumate lahenduste pakutavatest eelistest; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et lisaks muudele tööhõive edendamise meetmetele on sotsiaalse ja solidaarse majanduse täiendav mõju samuti tähtis; arvestades, et suuremat tähelepanu tuleb pöörata lahendustele, millega soodustatakse nende inimeste tööturule tagasipöördumist, kellel puuduvad kõige põhilisemad oskused ja konkurentsivahendid, et nad saaksid hiljem kasu sotsiaalse ja solidaarse majanduse uuenduslikumate lahenduste pakutavatest eelistest;

| W. | arvestades, et sotsiaaldialoog on hädavajalik ELi sotsiaalse turumajanduse toimimiseks ning äärmiselt oluline nii konkurentsivõime kui ka õigluse edendamiseks; arvestades, et sotsiaaldialoog ja sotsiaalpartneritega konsulteerimine ELi poliitikakujundamise raames kujutavad endast märkimisväärset sotsiaalset innovatsiooni; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et sotsiaaldialoog on hädavajalik ELi sotsiaalse turumajanduse toimimiseks ning äärmiselt oluline nii konkurentsivõime kui ka õigluse edendamiseks; arvestades, et sotsiaaldialoog ja sotsiaalpartneritega konsulteerimine ELi poliitikakujundamise raames kujutavad endast märkimisväärset sotsiaalset innovatsiooni;

| X. | arvestades, et hankeid korraldatakse sageli teenuste või toodete suure ühekordse pakkumismenetluse kujul, mistõttu võivad väiksemad ettevõtjad välja jääda; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et hankeid korraldatakse sageli teenuste või toodete suure ühekordse pakkumismenetluse kujul, mistõttu võivad väiksemad ettevõtjad välja jääda;

Sissejuhatus

| 1. | märgib, et sotsiaalsed ja solidaarsed ettevõtted, mis ei pea tingimata olema mittetulundusühendused, on sellised ettevõtted, kelle siht on sotsiaalse eesmärgi saavutamine, olgu see siis töökohtade loomine haavatavate rühmade jaoks, oma liikmetele teenuste pakkumine või üldisemalt positiivse sotsiaalse ja keskkonnamõju saavutamine, ning kes taasinvesteerivad kasumi eeskätt nende eesmärkide saavutamisse; juhib tähelepanu asjaolule, et sotsiaalsetele ja solidaarsetele ettevõtetele on iseloomulik pühendumine järgmiste väärtuste järgimisele:






  — | individuaalsete ja sotsiaalsete eesmärkide ülimuslikkus kapitaliga seotud huvide ees; |
| --- | --- | --- |

1.

märgib, et sotsiaalsed ja solidaarsed ettevõtted, mis ei pea tingimata olema mittetulundusühendused, on sellised ettevõtted, kelle siht on sotsiaalse eesmärgi saavutamine, olgu see siis töökohtade loomine haavatavate rühmade jaoks, oma liikmetele teenuste pakkumine või üldisemalt positiivse sotsiaalse ja keskkonnamõju saavutamine, ning kes taasinvesteerivad kasumi eeskätt nende eesmärkide saavutamisse; juhib tähelepanu asjaolule, et sotsiaalsetele ja solidaarsetele ettevõtetele on iseloomulik pühendumine järgmiste väärtuste järgimisele:

—

individuaalsete ja sotsiaalsete eesmärkide ülimuslikkus kapitaliga seotud huvide ees;

| — | liikmete poolt elluviidav demokraatlik juhtimine; |
| --- | --- |

—

liikmete poolt elluviidav demokraatlik juhtimine;

| — | liikmete ja kasutajate huvide ja üldise huvi ühendamine; |
| --- | --- |

—

liikmete ja kasutajate huvide ja üldise huvi ühendamine;

| — | solidaarsuse ja vastutuse põhimõtete kaitse ja rakendamine; |
| --- | --- |

—

solidaarsuse ja vastutuse põhimõtete kaitse ja rakendamine;

| — | vahendite ülejäägi taasinvesteerimine pikaajalistesse arengueesmärkidesse või liikmetele huvi pakkuvate teenuste või üldhuviteenuste osutamisse; |
| --- | --- |

—

vahendite ülejäägi taasinvesteerimine pikaajalistesse arengueesmärkidesse või liikmetele huvi pakkuvate teenuste või üldhuviteenuste osutamisse;

| — | vabatahtliku ja piiramatu liitumise võimalus; |
| --- | --- |

—

vabatahtliku ja piiramatu liitumise võimalus;

| — | autonoomne juhtimine, mis on sõltumatu avaliku sektori asutustest; |
| --- | --- |

—

autonoomne juhtimine, mis on sõltumatu avaliku sektori asutustest;

| 2. | on veendunud, et komisjon peaks arvestama sotsiaalsete ettevõtete mitmekesisust ning tagama ELi tasandil meetmete võtmise igat liiki sotsiaalsete ja solidaarsete ettevõtete toetamiseks; |
| --- | --- |

2.

on veendunud, et komisjon peaks arvestama sotsiaalsete ettevõtete mitmekesisust ning tagama ELi tasandil meetmete võtmise igat liiki sotsiaalsete ja solidaarsete ettevõtete toetamiseks;

| 3. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles järjekindlalt ja viivitamata rakendama kõiki 2012. aasta sotsiaalettevõtluse algatuses ette nähtud meetmeid; palub komisjonil koostöös liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike ametiasutuste, kodanikuühiskonna organisatsioonide ning sotsiaalse ja solidaarse majanduse peamiste osalejatega võimalikult kiiresti esitada algatuse teise etapi, millega laiendataks ja süvendataks selle ulatust; |
| --- | --- |

3.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles järjekindlalt ja viivitamata rakendama kõiki 2012. aasta sotsiaalettevõtluse algatuses ette nähtud meetmeid; palub komisjonil koostöös liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike ametiasutuste, kodanikuühiskonna organisatsioonide ning sotsiaalse ja solidaarse majanduse peamiste osalejatega võimalikult kiiresti esitada algatuse teise etapi, millega laiendataks ja süvendataks selle ulatust;

| 4. | märgib, et sotsiaalne ja solidaarne majandus ei saa asendada heaoluriiki ega avalikke teenuseid; |
| --- | --- |

4.

märgib, et sotsiaalne ja solidaarne majandus ei saa asendada heaoluriiki ega avalikke teenuseid;

| 5. | märgib, et sotsiaalse ettevõtluse mudel on sageli atraktiivne noorte jaoks ning annab neile võimaluse lahendada uuenduslikult praegusi majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnaprobleeme; |
| --- | --- |

5.

märgib, et sotsiaalse ettevõtluse mudel on sageli atraktiivne noorte jaoks ning annab neile võimaluse lahendada uuenduslikult praegusi majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnaprobleeme;

| 6. | rõhutab, et sotsiaalsed ja solidaarsed ettevõtted on suuresti kohaliku ja piirkondliku suunitlusega, mis annab neile eelise paremini tunda konkreetseid vajadusi ja pakkuda vastavalt nendele enamasti kogukonnapõhiseid tooteid ja teenuseid ning parandada seega sotsiaalset ja territoriaalset sidusust; on seisukohal, et edendada tuleb sotsiaalsete ja solidaarsete ettevõtete piiri- ja valdkonnaülest koostööd teadmiste ja tavade vahetamise võimaldamiseks, et eelkõige toetada selliste ettevõtete kasvu; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et sotsiaalsed ja solidaarsed ettevõtted on suuresti kohaliku ja piirkondliku suunitlusega, mis annab neile eelise paremini tunda konkreetseid vajadusi ja pakkuda vastavalt nendele enamasti kogukonnapõhiseid tooteid ja teenuseid ning parandada seega sotsiaalset ja territoriaalset sidusust; on seisukohal, et edendada tuleb sotsiaalsete ja solidaarsete ettevõtete piiri- ja valdkonnaülest koostööd teadmiste ja tavade vahetamise võimaldamiseks, et eelkõige toetada selliste ettevõtete kasvu;

| 7. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles esitama kavasid ja meetmeid eelkõige püsivate ebasoodsate looduslike või demograafiliste tingimustega piirkondades territoriaalse korralduse parandamiseks, mis ei aita üksnes kaasa sotsiaalsete ja solidaarsete ettevõtete asutamisele ja arendamisele ning sotsiaalse innovatsiooni ja ettevõtluse edendamisele, vaid aitab ühtlasi tugevdada ELi sotsiaalset ja territoriaalset sidusust ning lihtsustada liidu ees seisvate demograafiliste probleemide lahendamist; |
| --- | --- |

7.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles esitama kavasid ja meetmeid eelkõige püsivate ebasoodsate looduslike või demograafiliste tingimustega piirkondades territoriaalse korralduse parandamiseks, mis ei aita üksnes kaasa sotsiaalsete ja solidaarsete ettevõtete asutamisele ja arendamisele ning sotsiaalse innovatsiooni ja ettevõtluse edendamisele, vaid aitab ühtlasi tugevdada ELi sotsiaalset ja territoriaalset sidusust ning lihtsustada liidu ees seisvate demograafiliste probleemide lahendamist;

| 8. | peab väga tervitatavaks, et on suurenenud selliste tavaettevõtete arv, kes kohaldavad oma äriplaanide raames ettevõtja sotsiaalse vastutuse strateegiaid; toonitab siiski, et selliste strateegiate kohaldamine ei ole iseenesest piisav tingimus selleks, et käsitleda ettevõtet sotsiaalse ja solidaarse ettevõttena; |
| --- | --- |

8.

peab väga tervitatavaks, et on suurenenud selliste tavaettevõtete arv, kes kohaldavad oma äriplaanide raames ettevõtja sotsiaalse vastutuse strateegiaid; toonitab siiski, et selliste strateegiate kohaldamine ei ole iseenesest piisav tingimus selleks, et käsitleda ettevõtet sotsiaalse ja solidaarse ettevõttena;

| 9. | leiab, et on oluline kindlaks teha põhjused, miks sotsiaalses ettevõtluses on vähem soolist ebavõrdsust, et poliitikakujundajad saaksid neid asjaolusid sotsiaalse ja traditsioonilise ettevõtluse edendamisel arvesse võtta; |
| --- | --- |

9.

leiab, et on oluline kindlaks teha põhjused, miks sotsiaalses ettevõtluses on vähem soolist ebavõrdsust, et poliitikakujundajad saaksid neid asjaolusid sotsiaalse ja traditsioonilise ettevõtluse edendamisel arvesse võtta;

| 10. | on veendunud, et sotsiaalne innovatsioon aitab märkimisväärselt kaasa sellele, et panna alus majanduskasvule, mis edendab jätkusuutlikumat, kaasavat ning majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset sidusust loovat ühiskonda; märgib, et sotsiaalse innovatsiooni eesmärk peab olema teenuste kvaliteedi parandamine tõhusal moel, mitte lihtsalt kulude vähendamine; |
| --- | --- |

10.

on veendunud, et sotsiaalne innovatsioon aitab märkimisväärselt kaasa sellele, et panna alus majanduskasvule, mis edendab jätkusuutlikumat, kaasavat ning majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset sidusust loovat ühiskonda; märgib, et sotsiaalse innovatsiooni eesmärk peab olema teenuste kvaliteedi parandamine tõhusal moel, mitte lihtsalt kulude vähendamine;

| 11. | väljendab heameelt asjaolu üle, et ELi neljal liikmesriigil (Hispaania, Prantsusmaa, Portugal ja Belgia) on sotsiaalset ja solidaarset majandust käsitlevad siseriiklikud õigusaktid, samas kui Poola on käivitanud sotsiaalse ja solidaarse majanduse arendamiseks strateegia ning Rumeenia arutab õigusaktide vastuvõtmist eesmärgiga reguleerida sotsiaalset ja solidaarset majandust; |
| --- | --- |

11.

väljendab heameelt asjaolu üle, et ELi neljal liikmesriigil (Hispaania, Prantsusmaa, Portugal ja Belgia) on sotsiaalset ja solidaarset majandust käsitlevad siseriiklikud õigusaktid, samas kui Poola on käivitanud sotsiaalse ja solidaarse majanduse arendamiseks strateegia ning Rumeenia arutab õigusaktide vastuvõtmist eesmärgiga reguleerida sotsiaalset ja solidaarset majandust;

| 12. | on veendunud, et komisjon peaks tunnustama ja toetama mittetulunduslike sotsiaalteenuste pakkujate rolli poliitiliselt ja rahaliselt; |
| --- | --- |

12.

on veendunud, et komisjon peaks tunnustama ja toetama mittetulunduslike sotsiaalteenuste pakkujate rolli poliitiliselt ja rahaliselt;

| 13. | rõhutab vajadust edendada tavade vahetamist innovaatiliste sotsiaalsete ja solidaarsete ettevõtete, koolide, akadeemilise kogukonna ja sotsiaalsete investeeringutega tegelevate sidusrühmade vahel, võttes ühtlasi arvesse ühiskondlikke vajadusi, et edendada ettevõtlusalaseid oskusi ja parandada tingimusi, mis võimaldavad sotsiaalsetel ja solidaarsetel ettevõtetel areneda ja kasvada, ning luua sotsiaalseid innovatsiooniklastreid; peab oluliseks sidusrühmade, sealhulgas sotsiaalpartnerite ja tarbijaorganisatsioonide arvamuse arvestamist; kutsub liikmesriike üles edendama ühistu mudelit; |
| --- | --- |

13.

rõhutab vajadust edendada tavade vahetamist innovaatiliste sotsiaalsete ja solidaarsete ettevõtete, koolide, akadeemilise kogukonna ja sotsiaalsete investeeringutega tegelevate sidusrühmade vahel, võttes ühtlasi arvesse ühiskondlikke vajadusi, et edendada ettevõtlusalaseid oskusi ja parandada tingimusi, mis võimaldavad sotsiaalsetel ja solidaarsetel ettevõtetel areneda ja kasvada, ning luua sotsiaalseid innovatsiooniklastreid; peab oluliseks sidusrühmade, sealhulgas sotsiaalpartnerite ja tarbijaorganisatsioonide arvamuse arvestamist; kutsub liikmesriike üles edendama ühistu mudelit;

| 14. | rõhutab vajadust liikmesriikide vahelise koostöö järele, et luua kõikides liikmesriikides vajalikud raamtingimused sotsiaalse innovatsiooni süsteemiks, kuna ainuüksi sotsiaalse ja solidaarse majandusega ei ole võimalik saada jagu kõige pakilisemate sotsiaalsete probleemide sümptomitest ja põhjustest; |
| --- | --- |

14.

rõhutab vajadust liikmesriikide vahelise koostöö järele, et luua kõikides liikmesriikides vajalikud raamtingimused sotsiaalse innovatsiooni süsteemiks, kuna ainuüksi sotsiaalse ja solidaarse majandusega ei ole võimalik saada jagu kõige pakilisemate sotsiaalsete probleemide sümptomitest ja põhjustest;

Strateegia „Euroopa 2020“

| 15. | tunnistab, et EL ei ole veel kaugeltki saavutanud strateegias „Euroopa 2020“ seatud eesmärke, eelkõige neid, mis on seotud tööhõive ja innovatsiooniga ning vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vähendamisega; märgib, et sotsiaalne ja solidaarne majandus soodustab lisaks jätkusuutlikumale, arukale ja kaasavale majandusmudelile ka Euroopa sotsiaalmudelit ning on osa ühtsest turust, mistõttu EL ja liikmesriigid peaksid seda kindlalt tunnustama ja toetama, nagu on sätestatud mõne liikmesriigi põhiseaduses ja paljudes ELi keskse tähtsusega dokumentides; palub seetõttu kaaluda sotsiaalse ja solidaarse majanduse arvessevõtmist strateegia „Euroopa 2020“ läbivaatamisel, pidades silmas asjaolu, et see võib oluliselt kaasa aidata strateegia eesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

15.

tunnistab, et EL ei ole veel kaugeltki saavutanud strateegias „Euroopa 2020“ seatud eesmärke, eelkõige neid, mis on seotud tööhõive ja innovatsiooniga ning vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vähendamisega; märgib, et sotsiaalne ja solidaarne majandus soodustab lisaks jätkusuutlikumale, arukale ja kaasavale majandusmudelile ka Euroopa sotsiaalmudelit ning on osa ühtsest turust, mistõttu EL ja liikmesriigid peaksid seda kindlalt tunnustama ja toetama, nagu on sätestatud mõne liikmesriigi põhiseaduses ja paljudes ELi keskse tähtsusega dokumentides; palub seetõttu kaaluda sotsiaalse ja solidaarse majanduse arvessevõtmist strateegia „Euroopa 2020“ läbivaatamisel, pidades silmas asjaolu, et see võib oluliselt kaasa aidata strateegia eesmärkide saavutamisele;

| 16. | juhib tähelepanu sellele, et demograafilised suundumused ja uued tarbimismudelid on omavahel seotud ning arenenud riikide rahvastiku vananemine suurendab sotsiaalteenustega seotud nõudlust, kuid pakub ka võimalusi sotsiaalselt vastutustundlike ettevõtete loomiseks; |
| --- | --- |

16.

juhib tähelepanu sellele, et demograafilised suundumused ja uued tarbimismudelid on omavahel seotud ning arenenud riikide rahvastiku vananemine suurendab sotsiaalteenustega seotud nõudlust, kuid pakub ka võimalusi sotsiaalselt vastutustundlike ettevõtete loomiseks;

| 17. | rõhutab, et oma sotsiaalse ja kaasava olemuse tõttu pakub sotsiaalne ja solidaarne majandus töökohti avatud tööturult kõige sagedamini tõrjutud rühmadele, toetades sellega solidaarsust, sotsiaalset sidusust ning majanduskasvu; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et oma sotsiaalse ja kaasava olemuse tõttu pakub sotsiaalne ja solidaarne majandus töökohti avatud tööturult kõige sagedamini tõrjutud rühmadele, toetades sellega solidaarsust, sotsiaalset sidusust ning majanduskasvu;

| 18. | on veendunud, et sotsiaalsed ja solidaarsed ettevõtted saavad töötada välja protsesse, mis võimaldavad kahanevaid ressursse hallata senisest tõhusamalt, vastutustundlikumalt ja läbipaistvamalt, ning edendada sotsiaalselt vastutustundlike meetmete rakendamist; |
| --- | --- |

18.

on veendunud, et sotsiaalsed ja solidaarsed ettevõtted saavad töötada välja protsesse, mis võimaldavad kahanevaid ressursse hallata senisest tõhusamalt, vastutustundlikumalt ja läbipaistvamalt, ning edendada sotsiaalselt vastutustundlike meetmete rakendamist;

| 19. | palub, et liikmesriigid integreeriksid sotsiaalseid ja solidaarseid ettevõtteid paremini tööhõivet ja sotsiaalset lõimumist käsitlevatesse tegevuskavadesse ning riiklikesse reformikavadesse, et vallandada ja kasutada ära nende potentsiaali töökohtade loomise valdkonnas ning nende võimalikku panust strateegia „Euroopa 2020“ peamiste eesmärkide saavutamisse; |
| --- | --- |

19.

palub, et liikmesriigid integreeriksid sotsiaalseid ja solidaarseid ettevõtteid paremini tööhõivet ja sotsiaalset lõimumist käsitlevatesse tegevuskavadesse ning riiklikesse reformikavadesse, et vallandada ja kasutada ära nende potentsiaali töökohtade loomise valdkonnas ning nende võimalikku panust strateegia „Euroopa 2020“ peamiste eesmärkide saavutamisse;

| 20. | väljendab heameelt asjaolu üle, et noorte tööhõive algatuse eelmakseteks ette nähtud eelarvet suurendati 30 %-ni; palub liikmesriikidel kooskõlastada sotsiaalse ettevõtluse edendamise meetmeid riiklike noortegarantii rakenduskavadega; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles ergutama sotsiaalset ettevõtlust ja innovatsiooni Euroopa Sotsiaalfondi riiklikes rakenduskavades; nõuab tungivalt, et noortegarantiid rakendataks tulemuslikult ja tõhusalt; |
| --- | --- |

20.

väljendab heameelt asjaolu üle, et noorte tööhõive algatuse eelmakseteks ette nähtud eelarvet suurendati 30 %-ni; palub liikmesriikidel kooskõlastada sotsiaalse ettevõtluse edendamise meetmeid riiklike noortegarantii rakenduskavadega; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles ergutama sotsiaalset ettevõtlust ja innovatsiooni Euroopa Sotsiaalfondi riiklikes rakenduskavades; nõuab tungivalt, et noortegarantiid rakendataks tulemuslikult ja tõhusalt;

Riigihanked

| 21. | juhib tähelepanu asjaolule, et seoses juurdepääsuga riigihangetele seisavad sotsiaalsed ja solidaarsed ettevõtted silmitsi raskustega, nagu ettevõtte suuruse ja finantssuutlikkusega seotud takistused; nõuab, et uusi riigihangete ja kontsessioonilepingute direktiive (direktiivid 2014/24/EL, 2014/25/EL ja 2014/23/EL) rakendataks kiiresti ja tulemuslikult, et saavutada sotsiaalsete ja solidaarsete ettevõtete suurem osalus riigihankemenetlustes, tõhustada lepingute eraldamist asjaomastele ettevõtetele, suurendada nende rolli ning edendada sotsiaalset kaasamist ja sotsiaalset innovatsiooni; nõuab meetmete võtmist, et soodustada asjaomaste ettevõtete osalemist riigihangetes, pakkudes asjakohast nõustamist, lihtsustades menetlusi ning koostades hankemenetlusi nii, et neist saaksid osa võtta ka väiksemad ettevõtted; nõuab, et riigihangetes eelistataks odavaimatele pakkumustele suurima majandusliku ja sotsiaalse väärtusega pakkumusi ja et riigihankelepingutesse lisataks sotsiaalsed või keskkonnaalased kriteeriumid; |
| --- | --- |

21.

juhib tähelepanu asjaolule, et seoses juurdepääsuga riigihangetele seisavad sotsiaalsed ja solidaarsed ettevõtted silmitsi raskustega, nagu ettevõtte suuruse ja finantssuutlikkusega seotud takistused; nõuab, et uusi riigihangete ja kontsessioonilepingute direktiive (direktiivid 2014/24/EL, 2014/25/EL ja 2014/23/EL) rakendataks kiiresti ja tulemuslikult, et saavutada sotsiaalsete ja solidaarsete ettevõtete suurem osalus riigihankemenetlustes, tõhustada lepingute eraldamist asjaomastele ettevõtetele, suurendada nende rolli ning edendada sotsiaalset kaasamist ja sotsiaalset innovatsiooni; nõuab meetmete võtmist, et soodustada asjaomaste ettevõtete osalemist riigihangetes, pakkudes asjakohast nõustamist, lihtsustades menetlusi ning koostades hankemenetlusi nii, et neist saaksid osa võtta ka väiksemad ettevõtted; nõuab, et riigihangetes eelistataks odavaimatele pakkumustele suurima majandusliku ja sotsiaalse väärtusega pakkumusi ja et riigihankelepingutesse lisataks sotsiaalsed või keskkonnaalased kriteeriumid;

| 22. | tunneb heameelt riigihangete ja kontsessioonilepingute direktiivide reformimise üle, mis hõlmab sotsiaalklausleid ja sotsiaalseid kriteeriume, et edendada sotsiaalset kaasamist ja sotsiaalset innovatsiooni ning hankelepinguid, mis on ette nähtud tööturul kõige ebasoodsamas olukorras olevate inimeste tööhõive soodustamiseks; palub liikmesriikidel rakendada neid hankepõhimõtteid nõuetekohaselt kõigis hanke- ja valikumenetlustes ning sealjuures laialdaselt kasutada majanduslikult soodsaima pakkumuse põhimõtet kooskõlas keskkonnaalaste, sotsiaalsete ja tööõigusealaste kohustustega; nõuab tungivalt, et liikmesriigid lisaksid riigihankemenetlustesse sotsiaalklauslid ja sotsiaalsed kriteeriumid, et tugevdada tööturul ebasoodsas olukorras olevate inimeste positsiooni, vähendada halduskoormust, lihtsustada menetlusi ja võtta tulemuslikumaid meetmeid korruptsiooni vastu; |
| --- | --- |

22.

tunneb heameelt riigihangete ja kontsessioonilepingute direktiivide reformimise üle, mis hõlmab sotsiaalklausleid ja sotsiaalseid kriteeriume, et edendada sotsiaalset kaasamist ja sotsiaalset innovatsiooni ning hankelepinguid, mis on ette nähtud tööturul kõige ebasoodsamas olukorras olevate inimeste tööhõive soodustamiseks; palub liikmesriikidel rakendada neid hankepõhimõtteid nõuetekohaselt kõigis hanke- ja valikumenetlustes ning sealjuures laialdaselt kasutada majanduslikult soodsaima pakkumuse põhimõtet kooskõlas keskkonnaalaste, sotsiaalsete ja tööõigusealaste kohustustega; nõuab tungivalt, et liikmesriigid lisaksid riigihankemenetlustesse sotsiaalklauslid ja sotsiaalsed kriteeriumid, et tugevdada tööturul ebasoodsas olukorras olevate inimeste positsiooni, vähendada halduskoormust, lihtsustada menetlusi ja võtta tulemuslikumaid meetmeid korruptsiooni vastu;

| 23. | väljendab kahetsust, et komisjoni Euroopa digitaalse ühtse turu strateegias ei mainita sotsiaalseid ja solidaarseid ettevõtteid ega nende võimalikku panust liidu eesmärkide saavutamisse; peab kahetsusväärseks, et asjaomases strateegias ei arvestata vajadust tagada kõigile täielik, võrdne ja piiranguteta juurdepääs uutele digitaalsetele tehnoloogiatele, turgudele ja telekommunikatsioonivahenditele, pidades eelkõige silmas puudega inimesi; rõhutab asjaolu, et tehnoloogiapõhised sotsiaalsed ja solidaarsed ettevõtted võivad etendada olulist rolli ühiskondlike probleemide lahendamisel lihtsal ja kulutõhusal viisil; |
| --- | --- |

23.

väljendab kahetsust, et komisjoni Euroopa digitaalse ühtse turu strateegias ei mainita sotsiaalseid ja solidaarseid ettevõtteid ega nende võimalikku panust liidu eesmärkide saavutamisse; peab kahetsusväärseks, et asjaomases strateegias ei arvestata vajadust tagada kõigile täielik, võrdne ja piiranguteta juurdepääs uutele digitaalsetele tehnoloogiatele, turgudele ja telekommunikatsioonivahenditele, pidades eelkõige silmas puudega inimesi; rõhutab asjaolu, et tehnoloogiapõhised sotsiaalsed ja solidaarsed ettevõtted võivad etendada olulist rolli ühiskondlike probleemide lahendamisel lihtsal ja kulutõhusal viisil;

Rahastamine

| 24. | peab kahetsusväärseks, et sotsiaalsetel ja solidaarsetel ettevõtetel on rahaliste vahendite saamisel isegi rohkem raskusi kui tavaettevõtetel, seda nii avaliku kui ka erasektori rahastamise puhul, ning nõuab seetõttu, et avaliku sektori asutused ja finantsteenuste osutajaid töötaksid välja erinevad asjakohased rahastamisvahendid sotsiaalsete ettevõtete tulemuslikuks toetamiseks kõigis nende ettevõtluse arenguetappides, eelkõige asutamise ajal, ja looksid raamistiku, et viia kokku potentsiaalsed investorid ja erifondid; |
| --- | --- |

24.

peab kahetsusväärseks, et sotsiaalsetel ja solidaarsetel ettevõtetel on rahaliste vahendite saamisel isegi rohkem raskusi kui tavaettevõtetel, seda nii avaliku kui ka erasektori rahastamise puhul, ning nõuab seetõttu, et avaliku sektori asutused ja finantsteenuste osutajaid töötaksid välja erinevad asjakohased rahastamisvahendid sotsiaalsete ettevõtete tulemuslikuks toetamiseks kõigis nende ettevõtluse arenguetappides, eelkõige asutamise ajal, ja looksid raamistiku, et viia kokku potentsiaalsed investorid ja erifondid;

| 25. | märgib, et rahastamisele juurdepääsu raskendab asjaolu, et finantsvahendajatel on vähe teavet sotsiaalsete ja solidaarsete ettevõtete tegeliku olukorra kohta; rõhutab vajadust parandada finantsvahendajate koolitust nende ettevõtete valdkonnas, et hõlbustada asjaomaste ettevõtete juurdepääsu rahastamisele; nõuab seetõttu Euroopa usaldusmärgi kasutuselevõtmist sotsiaalse ettevõtluse jaoks, kuna see võimaldaks investoritel teha kindlaks fondid, mille portfell sisaldab sotsiaalseid ettevõtteid, pidades eelkõige silmas Euroopa sotsiaalse ettevõtluse fondi; |
| --- | --- |

25.

märgib, et rahastamisele juurdepääsu raskendab asjaolu, et finantsvahendajatel on vähe teavet sotsiaalsete ja solidaarsete ettevõtete tegeliku olukorra kohta; rõhutab vajadust parandada finantsvahendajate koolitust nende ettevõtete valdkonnas, et hõlbustada asjaomaste ettevõtete juurdepääsu rahastamisele; nõuab seetõttu Euroopa usaldusmärgi kasutuselevõtmist sotsiaalse ettevõtluse jaoks, kuna see võimaldaks investoritel teha kindlaks fondid, mille portfell sisaldab sotsiaalseid ettevõtteid, pidades eelkõige silmas Euroopa sotsiaalse ettevõtluse fondi;

| 26. | rõhutab vajadust pakkuda suuremat stiimulit sotsiaalse ettevõtluse võrgustike loomiseks ja toetamiseks, et edendada eri piirkondade tootjate vahelist koostoimet tehnoloogiate korraldamisel, vahetamisel ja levitamisel ning teenuste väljatöötamisel; |
| --- | --- |

26.

rõhutab vajadust pakkuda suuremat stiimulit sotsiaalse ettevõtluse võrgustike loomiseks ja toetamiseks, et edendada eri piirkondade tootjate vahelist koostoimet tehnoloogiate korraldamisel, vahetamisel ja levitamisel ning teenuste väljatöötamisel;

| 27. | rõhutab, et on vaja edendada struktureeritumat dialoogi VKEde, sotsiaalsete ja solidaarsete ettevõtete ning finantseerimisasutuste vahel spetsiaalsete veebiplatvormide abil; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et on vaja edendada struktureeritumat dialoogi VKEde, sotsiaalsete ja solidaarsete ettevõtete ning finantseerimisasutuste vahel spetsiaalsete veebiplatvormide abil;

| 28. | väljendab heameelt Euroopa sotsiaalse ettevõtluse fonde käsitleva määruse vastuvõtmise üle; |
| --- | --- |

28.

väljendab heameelt Euroopa sotsiaalse ettevõtluse fonde käsitleva määruse vastuvõtmise üle;

| 29. | väljendab heameelt asjaolu üle, et osa Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi assigneeringutest on ette nähtud selleks, et võimaldada sotsiaalsetele ja solidaarsetele ettevõtetele juurdepääsu rahastamisele; rõhutab Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi sotsiaalse ettevõtluse tegevussuuna, Euroopa Sotsiaalfondi ja kõigi muude asjakohaste ELi programmide rolli nende ettevõtete toimimise parandamisel; juhib tähelepanu vajadusele suurendada teadlikkust rahastamisvõimalustest; kutsub liikmesriike üles rajama riiklikke kontaktpunkte või nn ühe-akna-süsteeme, et aidata sotsiaalse ja solidaarse majanduse osalejatel ELi rahastamisvahenditele juurde pääseda; |
| --- | --- |

29.

väljendab heameelt asjaolu üle, et osa Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi assigneeringutest on ette nähtud selleks, et võimaldada sotsiaalsetele ja solidaarsetele ettevõtetele juurdepääsu rahastamisele; rõhutab Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi sotsiaalse ettevõtluse tegevussuuna, Euroopa Sotsiaalfondi ja kõigi muude asjakohaste ELi programmide rolli nende ettevõtete toimimise parandamisel; juhib tähelepanu vajadusele suurendada teadlikkust rahastamisvõimalustest; kutsub liikmesriike üles rajama riiklikke kontaktpunkte või nn ühe-akna-süsteeme, et aidata sotsiaalse ja solidaarse majanduse osalejatel ELi rahastamisvahenditele juurde pääseda;

| 30. | palub komisjonil läbi vaadata Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmis sätestatud sotsiaalsetele ettevõtetele antavate laenude ülemmäär ja teha kindlaks, kas see vastab turutingimustele; |
| --- | --- |

30.

palub komisjonil läbi vaadata Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmis sätestatud sotsiaalsetele ettevõtetele antavate laenude ülemmäär ja teha kindlaks, kas see vastab turutingimustele;

| 31. | rõhutab vajadust toetada sotsiaalseid ja solidaarseid ettevõtteid piisavate rahaliste vahenditega kohalikul, piirkondlikul, riigi ja ELi tasandil, luues eri ettevõtteliikide vahel koostoime; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tunnistama selleks vajalike vahendite eraldamise vajadust; peab seega vajalikuks parandada sotsiaalse ja solidaarse majanduse juurdepääsu rahastamisele eri võimaluste kaudu, nagu Euroopa fondid, riskikapitalifondid, mikrokrediit ja ühisrahastamine; |
| --- | --- |

31.

rõhutab vajadust toetada sotsiaalseid ja solidaarseid ettevõtteid piisavate rahaliste vahenditega kohalikul, piirkondlikul, riigi ja ELi tasandil, luues eri ettevõtteliikide vahel koostoime; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tunnistama selleks vajalike vahendite eraldamise vajadust; peab seega vajalikuks parandada sotsiaalse ja solidaarse majanduse juurdepääsu rahastamisele eri võimaluste kaudu, nagu Euroopa fondid, riskikapitalifondid, mikrokrediit ja ühisrahastamine;

| 32. | kutsub liikmesriike üles tugevdama avalikke teenuseid (nt tervishoidu ja haridust) kohalike ametiasutuste kaudu, kasutades neid liikumapaneva jõuna teenuste kvaliteedi parandamisel, et pakkuda töövõimalusi ja tõsta osutatud teenuste taset, eesmärgiga vähendada vaesust ja sotsiaalset tõrjutust; |
| --- | --- |

32.

kutsub liikmesriike üles tugevdama avalikke teenuseid (nt tervishoidu ja haridust) kohalike ametiasutuste kaudu, kasutades neid liikumapaneva jõuna teenuste kvaliteedi parandamisel, et pakkuda töövõimalusi ja tõsta osutatud teenuste taset, eesmärgiga vähendada vaesust ja sotsiaalset tõrjutust;

| 33. | juhib tähelepanu asjaolule, et riigiabi eeskirjad ei peaks kujutama endast takistust sotsiaalsete ja solidaarsete ettevõtete ning sotsiaalteenuste rahastamisel riiklikest vahenditest; palub seetõttu komisjonil ilmutada paindlikkust riigiabi eeskirjade kohaldamisel asjaomastele ettevõtetele ja teenustele ning aidata tagada, et kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused mõistaksid ja rakendaksid õigesti vastavat riigiabi; |
| --- | --- |

33.

juhib tähelepanu asjaolule, et riigiabi eeskirjad ei peaks kujutama endast takistust sotsiaalsete ja solidaarsete ettevõtete ning sotsiaalteenuste rahastamisel riiklikest vahenditest; palub seetõttu komisjonil ilmutada paindlikkust riigiabi eeskirjade kohaldamisel asjaomastele ettevõtetele ja teenustele ning aidata tagada, et kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused mõistaksid ja rakendaksid õigesti vastavat riigiabi;

| 34. | peab kahetsusväärseks, et määruses, millega luuakse Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond, viidatakse sotsiaalse ja solidaarse majanduse sektorile üksnes põhjendustes; palub, et komisjon jätkaks sotsiaalsete investeeringute paketis esitatud sotsiaalseid investeeringuid soosiva lähenemisviisi edendamist ning et Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi projektide hindamisel võetaks arvesse sotsiaalse ja solidaarse majandusega seotud projekte; |
| --- | --- |

34.

peab kahetsusväärseks, et määruses, millega luuakse Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond, viidatakse sotsiaalse ja solidaarse majanduse sektorile üksnes põhjendustes; palub, et komisjon jätkaks sotsiaalsete investeeringute paketis esitatud sotsiaalseid investeeringuid soosiva lähenemisviisi edendamist ning et Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi projektide hindamisel võetaks arvesse sotsiaalse ja solidaarse majandusega seotud projekte;

| 35. | kritiseerib asjaolu, et sotsiaalsete ja solidaarsete ettevõtete vaheliste partnerluste alusel loodud koolitus- ja töövahendusfirmadele ei võimaldata üldiselt juurdepääsu VKEdele eraldatud vahenditele; kutsub komisjoni üles esitama ettepanekut VKEde õiguslikust määratlusest uue erandi tegemiseks, mis oleks sarnane eranditele, mida juba kohaldatakse riiklike investeerimisühingute, riskikapitaliettevõtete, mittetulunduslike ülikoolide ja uurimiskeskuste suhtes, nii et koolitus- ja töövahendusfirma saaks liigitada autonoomseks ettevõtteks isegi juhul, kui teine ettevõte hoiab kas üksi või koos teiste ettevõtetega enda käes rohkem kui 25 % selle kapitalist või hääleõigustest juhatuses; |
| --- | --- |

35.

kritiseerib asjaolu, et sotsiaalsete ja solidaarsete ettevõtete vaheliste partnerluste alusel loodud koolitus- ja töövahendusfirmadele ei võimaldata üldiselt juurdepääsu VKEdele eraldatud vahenditele; kutsub komisjoni üles esitama ettepanekut VKEde õiguslikust määratlusest uue erandi tegemiseks, mis oleks sarnane eranditele, mida juba kohaldatakse riiklike investeerimisühingute, riskikapitaliettevõtete, mittetulunduslike ülikoolide ja uurimiskeskuste suhtes, nii et koolitus- ja töövahendusfirma saaks liigitada autonoomseks ettevõtteks isegi juhul, kui teine ettevõte hoiab kas üksi või koos teiste ettevõtetega enda käes rohkem kui 25 % selle kapitalist või hääleõigustest juhatuses;

Koolitus

| 36. | palub liikmesriikidel edendada ettevõtluskultuuri ja ühistu mudelit ning lisada õppe- ja koolituskavadesse sotsiaalse ettevõtluse ning sotsiaalse ja solidaarse majanduse põhimõtted; kutsub liikmesriike üles ka ergutama sotsiaalsete ja solidaarsete ettevõtete inkubaatorite loomist ülikoolides; |
| --- | --- |

36.

palub liikmesriikidel edendada ettevõtluskultuuri ja ühistu mudelit ning lisada õppe- ja koolituskavadesse sotsiaalse ettevõtluse ning sotsiaalse ja solidaarse majanduse põhimõtted; kutsub liikmesriike üles ka ergutama sotsiaalsete ja solidaarsete ettevõtete inkubaatorite loomist ülikoolides;

| 37. | juhib tähelepanu sellele, et sotsiaalne ja solidaarne majandus võib aidata märkimisväärselt vähendada noorte töötust ELis; kutsub liikmesriike üles edendama sotsiaalsete ja solidaarsete ettevõtete suuremat osalemist liikmesriikide haridus- ja koolitusprogrammides, eriti duaalsete koolitussüsteemide kaudu; |
| --- | --- |

37.

juhib tähelepanu sellele, et sotsiaalne ja solidaarne majandus võib aidata märkimisväärselt vähendada noorte töötust ELis; kutsub liikmesriike üles edendama sotsiaalsete ja solidaarsete ettevõtete suuremat osalemist liikmesriikide haridus- ja koolitusprogrammides, eriti duaalsete koolitussüsteemide kaudu;

| 38. | palub liikmesriikidel varustada tööhõivekeskusi, et need saaksid anda tulemuslikult teavet sotsiaalse ja solidaarse ettevõtluse sektoris töötada soovivatele isikutele; |
| --- | --- |

38.

palub liikmesriikidel varustada tööhõivekeskusi, et need saaksid anda tulemuslikult teavet sotsiaalse ja solidaarse ettevõtluse sektoris töötada soovivatele isikutele;

| 39. | märgib, et mõned sotsiaalsed ja solidaarsed ettevõtted on konkurentsivõimelised ja neil on oma sektoris juhtpositsioon, samas kui teistel on ettevõtte alustamiseks, arendamiseks ja juhtimiseks vaja eksperditeadmisi; palub liikmesriikidel töötada välja koolitusprogrammid, mis on suunatud ja kohandatud konkreetselt sotsiaalsektori ettevõtjatele, pöörates erilist tähelepanu madalama tööhõivemääraga rühmadele, näiteks naistele, noortele või ebasoodsas olukorras olevatele töötajatele, et arendada põhilisi ärijuhtimise alaseid oskusi ja teadmisi; |
| --- | --- |

39.

märgib, et mõned sotsiaalsed ja solidaarsed ettevõtted on konkurentsivõimelised ja neil on oma sektoris juhtpositsioon, samas kui teistel on ettevõtte alustamiseks, arendamiseks ja juhtimiseks vaja eksperditeadmisi; palub liikmesriikidel töötada välja koolitusprogrammid, mis on suunatud ja kohandatud konkreetselt sotsiaalsektori ettevõtjatele, pöörates erilist tähelepanu madalama tööhõivemääraga rühmadele, näiteks naistele, noortele või ebasoodsas olukorras olevatele töötajatele, et arendada põhilisi ärijuhtimise alaseid oskusi ja teadmisi;

| 40. | palub liikmesriikidel edendada eakamate töötajate, pikaajaliste töötute ja puudega inimeste elukestvat õpet ja kutsenõustamist sotsiaalsete ja solidaarsete ettevõtete kaudu ning hõlbustada seega nende siirdumist tööturule; |
| --- | --- |

40.

palub liikmesriikidel edendada eakamate töötajate, pikaajaliste töötute ja puudega inimeste elukestvat õpet ja kutsenõustamist sotsiaalsete ja solidaarsete ettevõtete kaudu ning hõlbustada seega nende siirdumist tööturule;

| 41. | juhib tähelepanu, et õige arusaam inimõigustest on sotsiaalsete ja solidaarsete ettevõtete sotsiaalsete eesmärkide saavutamiseks esmatähtis; kutsub seepärast liikmesriike üles koostama koolitusprogramme, et tutvustada sotsiaalvaldkonna ekspertidele inimõigustealaste põhimõtete nõuetekohast rakendamist Euroopas; |
| --- | --- |

41.

juhib tähelepanu, et õige arusaam inimõigustest on sotsiaalsete ja solidaarsete ettevõtete sotsiaalsete eesmärkide saavutamiseks esmatähtis; kutsub seepärast liikmesriike üles koostama koolitusprogramme, et tutvustada sotsiaalvaldkonna ekspertidele inimõigustealaste põhimõtete nõuetekohast rakendamist Euroopas;

| 42. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kasutama täielikult ära selliste programmide nagu „Erasmus +“ potentsiaali, ergutades seeläbi üliõpilaste ja õppejõudude ning teiste innovatiivsete ettevõtjate vahetust; |
| --- | --- |

42.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kasutama täielikult ära selliste programmide nagu „Erasmus +“ potentsiaali, ergutades seeläbi üliõpilaste ja õppejõudude ning teiste innovatiivsete ettevõtjate vahetust;

| 43. | juhib tähelepanu, et suure majanduskasvu ja töökohtade loomise potentsiaaliga sektorid, näiteks nn valge ja roheline sektor on need, kus sotsiaalne ja solidaarne majandus on väga tugevalt esindatud; nõuab seepärast tungivalt, et liikmesriigid edendaksid haridust ja koolitust nendes sektorites; |
| --- | --- |

43.

juhib tähelepanu, et suure majanduskasvu ja töökohtade loomise potentsiaaliga sektorid, näiteks nn valge ja roheline sektor on need, kus sotsiaalne ja solidaarne majandus on väga tugevalt esindatud; nõuab seepärast tungivalt, et liikmesriigid edendaksid haridust ja koolitust nendes sektorites;

Toetus ja edendamine

| 44. | peab sügavalt kahetsusväärseks sotsiaalse ja solidaarse majanduse vähest tunnustamist ELi tasandil; on arvamusel, et tõhusam sooliselt eristatud andmete kogumine ning teabe- ja parimate tavade vahetus ELi tasandil koos sotsiaalse ja solidaarse majanduse ja selle saavutuste suurema tutvustamisega meedias aitaks soodustada ühiskonna osalemist sotsiaalses ja solidaarses majanduses, mis võimaldaks seda paremini mõista, tunnustada ja nähtavamaks muuta; |
| --- | --- |

44.

peab sügavalt kahetsusväärseks sotsiaalse ja solidaarse majanduse vähest tunnustamist ELi tasandil; on arvamusel, et tõhusam sooliselt eristatud andmete kogumine ning teabe- ja parimate tavade vahetus ELi tasandil koos sotsiaalse ja solidaarse majanduse ja selle saavutuste suurema tutvustamisega meedias aitaks soodustada ühiskonna osalemist sotsiaalses ja solidaarses majanduses, mis võimaldaks seda paremini mõista, tunnustada ja nähtavamaks muuta;

| 45. | toetab sellise mitmekeelse digitaalse teabevahetusplatvormi loomist, mis on mõeldud sotsiaalsetele ettevõtetele, äriinkubaatoritele ja -klastritele ning sotsiaalseid ettevõtteid toetavatele investoritele, samuti teabe jagamise ja ELi programmidest toetuste saamise hõlbustamist; on seisukohal, et platvormi loomisele peaksid eelnema konsultatsioonid huvitatud rühmadega; |
| --- | --- |

45.

toetab sellise mitmekeelse digitaalse teabevahetusplatvormi loomist, mis on mõeldud sotsiaalsetele ettevõtetele, äriinkubaatoritele ja -klastritele ning sotsiaalseid ettevõtteid toetavatele investoritele, samuti teabe jagamise ja ELi programmidest toetuste saamise hõlbustamist; on seisukohal, et platvormi loomisele peaksid eelnema konsultatsioonid huvitatud rühmadega;

| 46. | palub komisjonil teostada võrdleva analüüsi sotsiaalse ja solidaarse majanduse riiklike sertifitseerimis- ja märgistamissüsteemide kohta ning soodustada parimate tavade vahetamist, tehes seda tihedas koostöös sotsiaalsete ja solidaarsete ettevõtetega; |
| --- | --- |

46.

palub komisjonil teostada võrdleva analüüsi sotsiaalse ja solidaarse majanduse riiklike sertifitseerimis- ja märgistamissüsteemide kohta ning soodustada parimate tavade vahetamist, tehes seda tihedas koostöös sotsiaalsete ja solidaarsete ettevõtetega;

| 47. | palub komisjonil ja liikmesriikidel edendada äriinkubaatorite loomist sotsiaalsete ja solidaarsete ettevõtete jaoks ning rakendada ja tulemuslikult edendada internetiplatvormi andmete vahetamiseks sotsiaalinvestorite ja sotsiaalsete ettevõtjate vahel (Euroopa sotsiaalse innovatsiooni platvormi – Social Innovation Europe Platform), mille üksikasjades on kokku lepitud; |
| --- | --- |

47.

palub komisjonil ja liikmesriikidel edendada äriinkubaatorite loomist sotsiaalsete ja solidaarsete ettevõtete jaoks ning rakendada ja tulemuslikult edendada internetiplatvormi andmete vahetamiseks sotsiaalinvestorite ja sotsiaalsete ettevõtjate vahel (Euroopa sotsiaalse innovatsiooni platvormi – Social Innovation Europe Platform), mille üksikasjades on kokku lepitud;

| 48. | kutsub liikmesriike üles tõhustama parimate tavade vahetamist seoses sotsiaalsete ja solidaarsete ettevõtete võimalike toetusviiside ja sotsiaalsete investeeringutega, sealhulgas asjakohasel juhul maksusoodustuste või stiimulite pakkumine sellistele ettevõtetele, mis tegelevad haavatavate rühmadega, nagu puudega inimesed; |
| --- | --- |

48.

kutsub liikmesriike üles tõhustama parimate tavade vahetamist seoses sotsiaalsete ja solidaarsete ettevõtete võimalike toetusviiside ja sotsiaalsete investeeringutega, sealhulgas asjakohasel juhul maksusoodustuste või stiimulite pakkumine sellistele ettevõtetele, mis tegelevad haavatavate rühmadega, nagu puudega inimesed;

| 49. | kutsub komisjoni üles jälgima tähelepanelikult liikmesriikide võetud praktilisi meetmeid, millega sotsiaalse ja solidaarse ettevõtluse valinud isikutele tagatakse samad õigused kui teistele töötajatele sotsiaal- ja tervisekaitse ja töökohakindluse valdkonnas; |
| --- | --- |

49.

kutsub komisjoni üles jälgima tähelepanelikult liikmesriikide võetud praktilisi meetmeid, millega sotsiaalse ja solidaarse ettevõtluse valinud isikutele tagatakse samad õigused kui teistele töötajatele sotsiaal- ja tervisekaitse ja töökohakindluse valdkonnas;

| 50. | kutsub komisjoni üles tagama, et ükski liikmesriikide võetud meede ei takistaks töötajate vaba liikumist, nii et sotsiaalse ja solidaarse ettevõtluse valinud isikud saaksid tegutseda kõikjal liidu territooriumil; |
| --- | --- |

50.

kutsub komisjoni üles tagama, et ükski liikmesriikide võetud meede ei takistaks töötajate vaba liikumist, nii et sotsiaalse ja solidaarse ettevõtluse valinud isikud saaksid tegutseda kõikjal liidu territooriumil;

| 51. | pooldab mõtet, mille kohaselt võiksid sotsiaalsed ja solidaarsed ettevõtted moodustada eraldi ettevõttekategooria, millel on oma õiguslik seisund ning määratluse järgi muud eesmärgid kui vaid kasumi teenimine osanikele; kutsub komisjoni üles kooskõlas sotsiaalse ja solidaarse majanduse Euroopa esindajate poolt vastu võetud Rooma strateegiaga esitama asjaomaseid ettevõtteid käsitleva õigusraamistiku, mille aluseks on Euroopa ühistute, ühenduste, sihtasutuste ja vastastikuste ühingute põhikiri; |
| --- | --- |

51.

pooldab mõtet, mille kohaselt võiksid sotsiaalsed ja solidaarsed ettevõtted moodustada eraldi ettevõttekategooria, millel on oma õiguslik seisund ning määratluse järgi muud eesmärgid kui vaid kasumi teenimine osanikele; kutsub komisjoni üles kooskõlas sotsiaalse ja solidaarse majanduse Euroopa esindajate poolt vastu võetud Rooma strateegiaga esitama asjaomaseid ettevõtteid käsitleva õigusraamistiku, mille aluseks on Euroopa ühistute, ühenduste, sihtasutuste ja vastastikuste ühingute põhikiri;

| 52. | kutsub komisjoni üles tõhustama sotsiaalses ja solidaarses majanduses sotsiaaldialoogi, et soodustada sotsiaalset innovatsiooni ja töötingimuste parandamist ning tagada sektori töökohtade loomise potentsiaali täielik tunnustamine; |
| --- | --- |

52.

kutsub komisjoni üles tõhustama sotsiaalses ja solidaarses majanduses sotsiaaldialoogi, et soodustada sotsiaalset innovatsiooni ja töötingimuste parandamist ning tagada sektori töökohtade loomise potentsiaali täielik tunnustamine;

o

o o

| 53. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

53.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0049.

(2)  ELT C 76 E, 25.3.2010, lk 16.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0301.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0429.

(5)  ELT C 199 E, 7.7.2012, lk 187.

(6)  ELT C 183, 14.6.2014, lk 18.

---

| 22.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 316/233 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 316/233

---

P8_TA(2015)0321

Konkurentsivõimelise ELi tööjõuturu loomine 21. sajandil

Euroopa Parlamendi 10. septembri 2015. aasta resolutsioon konkurentsivõimelise ELi tööjõuturu loomise kohta 21. sajandil: oskuste ja kvalifikatsioonide nõudluse ja töövõimalustega vastavusse viimine kui võimalus kriisist väljuda (2014/2235(INI))

(2017/C 316/27)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

| — | võttes arvesse oma 22. oktoobri 2014. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2014. aasta prioriteetide rakendamise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. oktoobri 2014. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2014. aasta prioriteetide rakendamise kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 15. aprilli 2014. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu võimaluste kohta aidata kaasa ettevõtjatele, ettevõtetele ja idufirmadele uute töökohtade loomiseks soodsa keskkonna kujundamisele (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. aprilli 2014. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu võimaluste kohta aidata kaasa ettevõtjatele, ettevõtetele ja idufirmadele uute töökohtade loomiseks soodsa keskkonna kujundamisele (2),

| — | võttes arvesse oma 29. aprilli 2015. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1304/2013, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi, et suurendada noorte tööhõive algatuse raames toetust saavatele rakenduskavadele makstavate esialgsete eelmaksete summat (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. aprilli 2015. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1304/2013, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi, et suurendada noorte tööhõive algatuse raames toetust saavatele rakenduskavadele makstavate esialgsete eelmaksete summat (3),

| — | võttes arvesse oma 17. juuli 2014. aasta resolutsiooni noorte tööhõive kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. juuli 2014. aasta resolutsiooni noorte tööhõive kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 16. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni vaba liikumise põhiõiguse järgimise kohta ELis (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni vaba liikumise põhiõiguse järgimise kohta ELis (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 26.–27. juuni 2014. aasta järelduste ühte prioriteeti: aidata kõigil arendada oskusi ning kasutada oma andeid ja võimalusi elus, edendades selleks kaasaegse majanduse jaoks vajalikke oskusi ja elukestvat õpet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 26.–27. juuni 2014. aasta järelduste ühte prioriteeti: aidata kõigil arendada oskusi ning kasutada oma andeid ja võimalusi elus, edendades selleks kaasaegse majanduse jaoks vajalikke oskusi ja elukestvat õpet,

| — | võttes arvesse komisjoni 17. jaanuari 2014. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse Euroopa tööturuasutuste võrgustikku, töötajate juurdepääsu liikuvusteenustele ning tööturgude edasist integratsiooni (COM(2014)0006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. jaanuari 2014. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse Euroopa tööturuasutuste võrgustikku, töötajate juurdepääsu liikuvusteenustele ning tööturgude edasist integratsiooni (COM(2014)0006),

| — | võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovitust mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovitust mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitust 2006/962/EÜ võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitust 2006/962/EÜ võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (7),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamust (A8-0222/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamust (A8-0222/2015),

| A. | arvestades, et selliste elukutsete hulk, kus töökohti ei suudeta piisavalt kvalifitseeritud töötajate puudusel täita, on liikmesriigiti väga erinev; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et selliste elukutsete hulk, kus töökohti ei suudeta piisavalt kvalifitseeritud töötajate puudusel täita, on liikmesriigiti väga erinev;

| B. | arvestades, et komisjoni andmetel (8) on ligikaudu 12,4 miljonit inimest on olnud tööta rohkem kui aasta ja nendest enam kui 6 miljonit inimest on olnud tööta rohkem kui kaks aastat; arvestades, et pikaajalisel tööpuudusel on negatiivne mõju majanduskasvule ja sotsiaalhoolekandesüsteemide jätkusuutlikkusele ning see võib muutuda struktuurseks probleemiks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et komisjoni andmetel (8) on ligikaudu 12,4 miljonit inimest on olnud tööta rohkem kui aasta ja nendest enam kui 6 miljonit inimest on olnud tööta rohkem kui kaks aastat; arvestades, et pikaajalisel tööpuudusel on negatiivne mõju majanduskasvule ja sotsiaalhoolekandesüsteemide jätkusuutlikkusele ning see võib muutuda struktuurseks probleemiks;

| C. | arvestades, et tööturu jäikus ning sisenõudluse ja investeeringute puudus takistavad töökohtade loomist, samas kui konkurentsivõimeline ELi tööturg, mille puhul võetakse arvesse asjaomast kolme tegurit, võib aidata saavutada strateegia „Euroopa 2020“ tööhõive ning vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse alaseid eesmärke; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et tööturu jäikus ning sisenõudluse ja investeeringute puudus takistavad töökohtade loomist, samas kui konkurentsivõimeline ELi tööturg, mille puhul võetakse arvesse asjaomast kolme tegurit, võib aidata saavutada strateegia „Euroopa 2020“ tööhõive ning vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse alaseid eesmärke;

| D. | arvestades, et nõudlus madala kvalifikatsiooniga töötajate järele väheneb ja nõudlus kõrge kvalifikatsiooniga töötajate järele suureneb märgatavalt; arvestades, et Euroopa tööturu selline suundumus eeldab muutusi töötajate oskustes ning nende alus- ja kutseõppes; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et nõudlus madala kvalifikatsiooniga töötajate järele väheneb ja nõudlus kõrge kvalifikatsiooniga töötajate järele suureneb märgatavalt; arvestades, et Euroopa tööturu selline suundumus eeldab muutusi töötajate oskustes ning nende alus- ja kutseõppes;

| E. | arvestades, et 2012. aastal oli üks kolmest Euroopa töötajast oma töö jaoks kas üle- või alakvalifitseeritud (9); arvestades, et noored töötajad on tavaliselt suurema tõenäosusega formaalselt ülekvalifitseeritud ja töötavad ka suurema tõenäosusega kui vanemad töötajad nende oskustele mittevastaval töökohal; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 2012. aastal oli üks kolmest Euroopa töötajast oma töö jaoks kas üle- või alakvalifitseeritud (9); arvestades, et noored töötajad on tavaliselt suurema tõenäosusega formaalselt ülekvalifitseeritud ja töötavad ka suurema tõenäosusega kui vanemad töötajad nende oskustele mittevastaval töökohal;

| F. | arvestades, et mõne uuringu kohaselt suur osa olemasolevatest töökohtadest kaob või nende arv väheneb oluliselt automatiseerimise tõttu; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et mõne uuringu kohaselt suur osa olemasolevatest töökohtadest kaob või nende arv väheneb oluliselt automatiseerimise tõttu;

| G. | arvestades, et liikumine heade oskustöötajatega majanduse poole tähendab, et järgmise viie aasta jooksul kavatseb rohkem ettevõtteid suurendada juhtimis- ja haldusoskusi ning kõrgemat kvalifikatsiooni nõudvate töökohtade arvu; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et liikumine heade oskustöötajatega majanduse poole tähendab, et järgmise viie aasta jooksul kavatseb rohkem ettevõtteid suurendada juhtimis- ja haldusoskusi ning kõrgemat kvalifikatsiooni nõudvate töökohtade arvu;

| H. | arvestades, et Euroopa töötajate liikuvus suurendab nende tööalast konkurentsivõimet ja võimaldab suurendada konkurentsi ELi tööturul; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa töötajate liikuvus suurendab nende tööalast konkurentsivõimet ja võimaldab suurendada konkurentsi ELi tööturul;

Majanduskriis ja selle tagajärjed

| 1. | märgib, et Euroopa majandus- ja finantskriis ning sellele järgnenud majanduse jahtumine tõid mitmes liikmesriigis kaasa suure töötuse (ELi 28 liikmesriigi keskmine: 9,8 %), ja riigivõla, väikese majanduskasvu ja ebapiisava investeerimise; märgib, et avaliku sektori kulutusi on vähendatud; tunneb muret selle pärast, et paljudes liikmesriikides on noorte tööpuuduse määrad (ELi 28 liikmesriigi keskmine: 20,9 %) palju kõrgemad ning olukorra paranemist ja tööpuuduse määra vähenemist esineb vähe; |
| --- | --- |

1.

märgib, et Euroopa majandus- ja finantskriis ning sellele järgnenud majanduse jahtumine tõid mitmes liikmesriigis kaasa suure töötuse (ELi 28 liikmesriigi keskmine: 9,8 %), ja riigivõla, väikese majanduskasvu ja ebapiisava investeerimise; märgib, et avaliku sektori kulutusi on vähendatud; tunneb muret selle pärast, et paljudes liikmesriikides on noorte tööpuuduse määrad (ELi 28 liikmesriigi keskmine: 20,9 %) palju kõrgemad ning olukorra paranemist ja tööpuuduse määra vähenemist esineb vähe;

| 2. | on seisukohal, et on vaja kaugeleulatuvate eesmärkidega majandus- ja sotsiaalpoliitikat ning tööturureforme, et edendada arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu ning luua rohkem kvaliteetseid ja jätkusuutlikke töökohti; rõhutab lisaks ka vajadust jätkusuutlike sotsiaalhoolekandesüsteemide järele, mis hõlmavad töötute oskuste parandamist, ilma kvalifikatsioonita või väga madala kvalifikatsiooniga inimeste tööalase konkurentsivõime suurendamist ning tööalaseid algatusi ja võimalusi; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et on vaja kaugeleulatuvate eesmärkidega majandus- ja sotsiaalpoliitikat ning tööturureforme, et edendada arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu ning luua rohkem kvaliteetseid ja jätkusuutlikke töökohti; rõhutab lisaks ka vajadust jätkusuutlike sotsiaalhoolekandesüsteemide järele, mis hõlmavad töötute oskuste parandamist, ilma kvalifikatsioonita või väga madala kvalifikatsiooniga inimeste tööalase konkurentsivõime suurendamist ning tööalaseid algatusi ja võimalusi;

ELi tööturu olukord

| 3. | märgib, et isegi kui tööjõupakkumine on tööturu vajadustele vastamiseks piisav, võib endiselt esineda kvantitatiivseid puudujääke, sest tööotsijad ei pruugi sobida pakutavale töökohale, sest sektorid, ametid või nõutavad oskused ei ole vastavuses; |
| --- | --- |

3.

märgib, et isegi kui tööjõupakkumine on tööturu vajadustele vastamiseks piisav, võib endiselt esineda kvantitatiivseid puudujääke, sest tööotsijad ei pruugi sobida pakutavale töökohale, sest sektorid, ametid või nõutavad oskused ei ole vastavuses;

| 4. | tunneb muret selle pärast, et tööpuuduse määr on ELis endiselt küllaltki kõrge (ELi 28 liikmesriigi keskmine 2015. aasta märtsis: 9,8 %) ning see on ainult mõnes riigis märkimisväärselt vähenenud, ja juhib tähelepanu suurtele erinevustele liikmesriikide vahel, kusjuures töötus on kõige väiksem Saksamaal ja Austrias (ligikaudu 5 %) ning kõige suurem Kreekas ja Hispaanias (vastavalt 26 % ja 23 % (10)); arvestades, et need suured erinevused suurendavad killustumise ohtu nii liikmesriikides kui ka liikmesriikide vahel, mis võib ohustada ELi majanduslikku stabiilsust ja sotsiaalset sidusust; |
| --- | --- |

4.

tunneb muret selle pärast, et tööpuuduse määr on ELis endiselt küllaltki kõrge (ELi 28 liikmesriigi keskmine 2015. aasta märtsis: 9,8 %) ning see on ainult mõnes riigis märkimisväärselt vähenenud, ja juhib tähelepanu suurtele erinevustele liikmesriikide vahel, kusjuures töötus on kõige väiksem Saksamaal ja Austrias (ligikaudu 5 %) ning kõige suurem Kreekas ja Hispaanias (vastavalt 26 % ja 23 % (10)); arvestades, et need suured erinevused suurendavad killustumise ohtu nii liikmesriikides kui ka liikmesriikide vahel, mis võib ohustada ELi majanduslikku stabiilsust ja sotsiaalset sidusust;

| 5. | juhib tähelepanu asjaolule, et naiste keskmine tööhõive määr ELis on 10 protsendipunkti võrra väiksem kui meestel, ning rõhutab, et strateegias „Euroopa 2020“ seatud 75 %-lise tööhõivemäära saavutamise eesmärgi täitmine sõltub naiste tööhõive määra suurendamisest meetmete abil, mille eesmärk on eelkõige töö ja koduste kohustuste ühitamine; |
| --- | --- |

5.

juhib tähelepanu asjaolule, et naiste keskmine tööhõive määr ELis on 10 protsendipunkti võrra väiksem kui meestel, ning rõhutab, et strateegias „Euroopa 2020“ seatud 75 %-lise tööhõivemäära saavutamise eesmärgi täitmine sõltub naiste tööhõive määra suurendamisest meetmete abil, mille eesmärk on eelkõige töö ja koduste kohustuste ühitamine;

| 6. | märgib, et noorte tööpuudus erineb kogu ELis tugevalt, kusjuures mõnes liikmesriigis on 16–25-aastaste noorte töötuse määr suurem kui 50 %; rõhutab, et noorte tööpuuduse kõrge määr ohustab lisaks terve põlvkonna mõjutamisele ka põlvkondadevahelist tasakaalu; |
| --- | --- |

6.

märgib, et noorte tööpuudus erineb kogu ELis tugevalt, kusjuures mõnes liikmesriigis on 16–25-aastaste noorte töötuse määr suurem kui 50 %; rõhutab, et noorte tööpuuduse kõrge määr ohustab lisaks terve põlvkonna mõjutamisele ka põlvkondadevahelist tasakaalu;

| 7. | rõhutab, et puudega inimeste töötuse määr on 26 % suurem kui ELi keskmine töötuse määr ja et puudega inimeste tööhõive määr on alla 50 %; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et puudega inimeste töötuse määr on 26 % suurem kui ELi keskmine töötuse määr ja et puudega inimeste tööhõive määr on alla 50 %;

| 8. | väljendab tõsist muret noorte tööpuuduse määra pärast Euroopas; rõhutab sellega seoses, kui oluline on duaalne haridus, nagu kutse- ja õpipoisiõpe, selleks et ühitada noorte oskused tööturu vajadustega; |
| --- | --- |

8.

väljendab tõsist muret noorte tööpuuduse määra pärast Euroopas; rõhutab sellega seoses, kui oluline on duaalne haridus, nagu kutse- ja õpipoisiõpe, selleks et ühitada noorte oskused tööturu vajadustega;

| 9. | rõhutab, et sellised elemendid nagu kvalifitseeritud tööjõud, innovatsioonisuutlikkus, suurem ostujõud ning stabiilne sotsiaal-majanduslik ja poliitiline keskkond on äärmiselt olulised selleks, et luua hea investeerimiskliima; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et sellised elemendid nagu kvalifitseeritud tööjõud, innovatsioonisuutlikkus, suurem ostujõud ning stabiilne sotsiaal-majanduslik ja poliitiline keskkond on äärmiselt olulised selleks, et luua hea investeerimiskliima;

| 10. | võtab teadmiseks pikaajalise töötuse kõrge määra, mis annab märku vajadusest selle vastu viivitamata võidelda, pidades silmas sellega seotud vastupidavust; |
| --- | --- |

10.

võtab teadmiseks pikaajalise töötuse kõrge määra, mis annab märku vajadusest selle vastu viivitamata võidelda, pidades silmas sellega seotud vastupidavust;

| 11. | märgib, et Euroopa tööturgu mõjutab mitu olulist tegurit, sealhulgas globaliseerumine, vananev ühiskond, kiired tehnoloogilised muutused, nagu digiteerimine ja robotiseerimine, oskuste ja töökohtade mittevastavus, kasvav nõudlus kõrge kvalifikatsiooniga töötajate järele ja liigne väheste oskustega töötajate pakkumine, mis põhjustavad palkade polariseerumist; |
| --- | --- |

11.

märgib, et Euroopa tööturgu mõjutab mitu olulist tegurit, sealhulgas globaliseerumine, vananev ühiskond, kiired tehnoloogilised muutused, nagu digiteerimine ja robotiseerimine, oskuste ja töökohtade mittevastavus, kasvav nõudlus kõrge kvalifikatsiooniga töötajate järele ja liigne väheste oskustega töötajate pakkumine, mis põhjustavad palkade polariseerumist;

| 12. | juhib siiski tähelepanu ohule, mille tõi esile Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus seoses püsiva oskuste mittevastavuse ja oskuste aegumisega madala nõudluse tõttu, mis põhjustab suurt tööpuudust; |
| --- | --- |

12.

juhib siiski tähelepanu ohule, mille tõi esile Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus seoses püsiva oskuste mittevastavuse ja oskuste aegumisega madala nõudluse tõttu, mis põhjustab suurt tööpuudust;

| 13. | juhib tähelepanu suurele vabade töökohtade erinevusele liikmesriikides; rõhutab sellega seoses, et vabad töökohad on keskse tähtsusega dünaamilisel tööturul, kus oskused ja töökohad on vastavuses ning mis loob ettevõtjatele ja töötajatele väljavaateid ja võimalusi, ning on sügavalt mures osade liikmesriikide tööturgude staatilise olukorra pärast; nõuab seepärast vabade töökohtade Euroopa võrdlusaluse kasutuselevõtmist; võrdlusaluse andmeid kogutakse igal aastal tööjõu-uuringu raames ning need peaksid näitama vähemalt vabade töökohtade arvu liikmesriigis ning töötuse keskmist kestust; |
| --- | --- |

13.

juhib tähelepanu suurele vabade töökohtade erinevusele liikmesriikides; rõhutab sellega seoses, et vabad töökohad on keskse tähtsusega dünaamilisel tööturul, kus oskused ja töökohad on vastavuses ning mis loob ettevõtjatele ja töötajatele väljavaateid ja võimalusi, ning on sügavalt mures osade liikmesriikide tööturgude staatilise olukorra pärast; nõuab seepärast vabade töökohtade Euroopa võrdlusaluse kasutuselevõtmist; võrdlusaluse andmeid kogutakse igal aastal tööjõu-uuringu raames ning need peaksid näitama vähemalt vabade töökohtade arvu liikmesriigis ning töötuse keskmist kestust;

| 14. | märgib, et Euroopas on ühelt poolt 24 miljonit töötut, sealhulgas 7,5 miljonit mittetöötavat või mitteõppivat noort, ning teiselt poolt on 2 miljonit vaba töökohta ja Euroopa ettevõtetes on suur oskustöötajate ja ülekantavate oskustega tööjõu puudus; |
| --- | --- |

14.

märgib, et Euroopas on ühelt poolt 24 miljonit töötut, sealhulgas 7,5 miljonit mittetöötavat või mitteõppivat noort, ning teiselt poolt on 2 miljonit vaba töökohta ja Euroopa ettevõtetes on suur oskustöötajate ja ülekantavate oskustega tööjõu puudus;

| 15. | juhib tähelepanu, et vaatamata kõrgele tööpuuduse määrale ühtedes liikmesriikides ja täitmata töökohtadele teistes liikmesriikides on ELi-sisene tööjõu liikuvus muu hulgas kehtivate takistuste tõttu endiselt väike (ELi 27 liikmesriigi keskmine: 0,29 %) ning on rahvusvahelises võrdluses umbes 10 korda väiksem liikuvusest Ameerika Ühendriikides ning viis korda väiksem liikuvusest Austraalias; juhib tähelepanu sellele, et 2013. aastal elas või töötas seitse miljonit ELi kodanikku teises liikmesriigis kui see, mille kodanikud nad on; tuletab meelde, et praegu on ELis 2 miljonit vaba töökohta; rõhutab, et nende töökohtade täitmiseks vajab EL õiglast tööjõu liikuvust; |
| --- | --- |

15.

juhib tähelepanu, et vaatamata kõrgele tööpuuduse määrale ühtedes liikmesriikides ja täitmata töökohtadele teistes liikmesriikides on ELi-sisene tööjõu liikuvus muu hulgas kehtivate takistuste tõttu endiselt väike (ELi 27 liikmesriigi keskmine: 0,29 %) ning on rahvusvahelises võrdluses umbes 10 korda väiksem liikuvusest Ameerika Ühendriikides ning viis korda väiksem liikuvusest Austraalias; juhib tähelepanu sellele, et 2013. aastal elas või töötas seitse miljonit ELi kodanikku teises liikmesriigis kui see, mille kodanikud nad on; tuletab meelde, et praegu on ELis 2 miljonit vaba töökohta; rõhutab, et nende töökohtade täitmiseks vajab EL õiglast tööjõu liikuvust;

| 16. | märgib, et ELi tööturg saab aidata vähendada suurt tööpuudust erinevates Euroopa piirkondades; |
| --- | --- |

16.

märgib, et ELi tööturg saab aidata vähendada suurt tööpuudust erinevates Euroopa piirkondades;

| 17. | on seisukohal, et ELi tööturg kohaneb Euroopa erinevate piirkondade kultuuri, tootmismudeli ja äristruktuuriga ning et nende piirkondade vahelisi erinevusi võetakse tööturu paindlikumaks muutmise meetmete vastuvõtmisel arvesse; |
| --- | --- |

17.

on seisukohal, et ELi tööturg kohaneb Euroopa erinevate piirkondade kultuuri, tootmismudeli ja äristruktuuriga ning et nende piirkondade vahelisi erinevusi võetakse tööturu paindlikumaks muutmise meetmete vastuvõtmisel arvesse;

| 18. | tuletab meelde, et majanduslanguse tingimustes on üksikisikutel suuremaid raskusi töökohtade leidmisel ning et nad peavad aeg-ajalt võtma vastu töökohti, millel on madalamad haridusalased nõuded kui nende omandatud tase; rõhutab, et seetõttu on majanduskasvu saavutamine kõrget kvalifikatsiooni nõudvate töökohtade loomise kaudu ning jõupingutused investeeringute tegemiseks uutesse sektoritesse, et stimuleerida töökohtade loomist, asjakohased vahendid, millega saaks leevendada ELi majanduses valitsevat ülekvalifitseeritust; |
| --- | --- |

18.

tuletab meelde, et majanduslanguse tingimustes on üksikisikutel suuremaid raskusi töökohtade leidmisel ning et nad peavad aeg-ajalt võtma vastu töökohti, millel on madalamad haridusalased nõuded kui nende omandatud tase; rõhutab, et seetõttu on majanduskasvu saavutamine kõrget kvalifikatsiooni nõudvate töökohtade loomise kaudu ning jõupingutused investeeringute tegemiseks uutesse sektoritesse, et stimuleerida töökohtade loomist, asjakohased vahendid, millega saaks leevendada ELi majanduses valitsevat ülekvalifitseeritust;

Konkurentsivõimelise ELi tööturu edendamine

| 19. | on veendunud, et konkurentsivõimelise ELi tööturu saavutamiseks on vaja ulatuslikke reforme, millega suurendataks kaasavust, arukat paindlikkust, innovatsiooni ja liikuvust ning tugevdataks sotsiaaldialoogi rolli, aidataks kaasa kvaliteetsete ja jätkusuutlike töökohtade loomisele, suurendataks tootlikkust ja panustataks inimkapitali arendamisse, võttes arvesse pidevalt muutuvat tööturgu ja tootmistavasid; |
| --- | --- |

19.

on veendunud, et konkurentsivõimelise ELi tööturu saavutamiseks on vaja ulatuslikke reforme, millega suurendataks kaasavust, arukat paindlikkust, innovatsiooni ja liikuvust ning tugevdataks sotsiaaldialoogi rolli, aidataks kaasa kvaliteetsete ja jätkusuutlike töökohtade loomisele, suurendataks tootlikkust ja panustataks inimkapitali arendamisse, võttes arvesse pidevalt muutuvat tööturgu ja tootmistavasid;

| 20. | rõhutab vajadust teha jätkuvalt jõupingutusi hariduse, koolituse ja tööturgude lähendamiseks ning kordab, et aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu, konkurentsivõime ja töökohtade loomine Euroopas tuleks saavutada sellise tervikliku lähenemisviisi kaudu, mis lähtub tööturu vajadustest ning millega toetatakse haavatavas olukorras rühmi, parandades nende töötingimusi ja tekitades stiimuleid; |
| --- | --- |

20.

rõhutab vajadust teha jätkuvalt jõupingutusi hariduse, koolituse ja tööturgude lähendamiseks ning kordab, et aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu, konkurentsivõime ja töökohtade loomine Euroopas tuleks saavutada sellise tervikliku lähenemisviisi kaudu, mis lähtub tööturu vajadustest ning millega toetatakse haavatavas olukorras rühmi, parandades nende töötingimusi ja tekitades stiimuleid;

| 21. | rõhutab, et riiklikel tööturuasutustel on oluline roll selle tagamisel, et suurema arvu töökohtade loomine ei toimuks selle arvelt, et omavahel viiakse kokku kehvemate oskuste nõudlus ja pakkumine; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et riiklikel tööturuasutustel on oluline roll selle tagamisel, et suurema arvu töökohtade loomine ei toimuks selle arvelt, et omavahel viiakse kokku kehvemate oskuste nõudlus ja pakkumine;

| 22. | tuletab meelde, et on oluline muuta tööõigus töötajate ja tööandjate jaoks arusaadavamaks, kaotada tööhõive ees seisvad takistused ning suurendada õiguskindlust nii ettevõtete kui ka töötajate jaoks; |
| --- | --- |

22.

tuletab meelde, et on oluline muuta tööõigus töötajate ja tööandjate jaoks arusaadavamaks, kaotada tööhõive ees seisvad takistused ning suurendada õiguskindlust nii ettevõtete kui ka töötajate jaoks;

| 23. | rõhutab, et noorte sagedased raskused hariduse omandamiselt tööle siirdumisel suurenevad üha ning noored on seetõttu töötuse suhtes tavapärasest haavatavamad ja töötavad suurema tõenäosusega madala kvaliteediga ja ebakindlatel töökohtadel; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et noorte sagedased raskused hariduse omandamiselt tööle siirdumisel suurenevad üha ning noored on seetõttu töötuse suhtes tavapärasest haavatavamad ja töötavad suurema tõenäosusega madala kvaliteediga ja ebakindlatel töökohtadel;

| 24. | rõhutab oskuste, pädevuste, kvalifikatsioonide ja ametite Euroopa klassifikaatori (ESCO) tähtsust, mis tuvastab ja liigitab 25 Euroopa keeles ELi tööturu ning haridus- ja koolitusteenuste jaoks asjakohased oskused, pädevused, kvalifikatsioonid ja ametid; |
| --- | --- |

24.

rõhutab oskuste, pädevuste, kvalifikatsioonide ja ametite Euroopa klassifikaatori (ESCO) tähtsust, mis tuvastab ja liigitab 25 Euroopa keeles ELi tööturu ning haridus- ja koolitusteenuste jaoks asjakohased oskused, pädevused, kvalifikatsioonid ja ametid;

| 25. | rõhutab, kui tähtis on inimareng, karjääripaindlikkus ja isiklik osalemine; tuletab sellega seoses meelde, et tööalane liikuvus on oluline tegur ning et töötute tööalase konkurentsi- ja kohanemisvõime aktiivseks suurendamiseks ning nende oskustekao vältimiseks on vaja investeeringuid; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, kui tähtis on inimareng, karjääripaindlikkus ja isiklik osalemine; tuletab sellega seoses meelde, et tööalane liikuvus on oluline tegur ning et töötute tööalase konkurentsi- ja kohanemisvõime aktiivseks suurendamiseks ning nende oskustekao vältimiseks on vaja investeeringuid;

| 26. | rõhutab, kui tähtsad on sotsiaalsed investeeringud, mille eesmärk on luua aktiveeriv riik, mis annab töötajatele vahendid, mis võimaldavad neil kergesti muutuvate sotsiaalsete ja majandustingimustega ning tööturu nõudmistega kohaneda; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, kui tähtsad on sotsiaalsed investeeringud, mille eesmärk on luua aktiveeriv riik, mis annab töötajatele vahendid, mis võimaldavad neil kergesti muutuvate sotsiaalsete ja majandustingimustega ning tööturu nõudmistega kohaneda;

| 27. | on veendunud, et rahvusvaheliselt konkurentsivõimeline oskustebaas võimaldab liikmesriikidel saada maailmaturust suure väärtusega segmente; |
| --- | --- |

27.

on veendunud, et rahvusvaheliselt konkurentsivõimeline oskustebaas võimaldab liikmesriikidel saada maailmaturust suure väärtusega segmente;

| 28. | rõhutab, et ringmajandusel on potentsiaal luua ELis miljoneid töökohti ning viia jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvuni; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et ringmajandusel on potentsiaal luua ELis miljoneid töökohti ning viia jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvuni;

| 29. | tuletab meelde, kui tähtis on konkurentsivõimelise tööturu jaoks töötajate valikuline geograafiline ja sektoriülene liikuvus, ning rõhutab, et on vaja vähendada halduslikke ja keelelisi takistusi, mis võivad liikuvust takistada, ning edasi arendada selliseid liikuvust soodustavaid vahendeid nagu liikmesriikide vaheline kiire kooliõppe, vabaõppe ja kogemusõppe teel omandatud kvalifikatsioonide tunnustamine, Euroopa kvalifikatsiooniraamistik, Euroopa CV, Euroopa oskuste pass, ning pakkudes valdkondadepõhiseid keelekursuseid ja koolitusi kultuuridevahelise kommunikatsiooni teemal; soovitab täiustada kogu ELi hõlmavat EURESi tööportaali ja suurendada teadlikkust selle olemasolust ning eelkõige tagada piisava arvu EURESi nõustajate väljaõpe ja kättesaadavus, jagades nad ühtlaselt kogu ELi territooriumil, et EURESist saaks ELi tööturu jaoks määrava tähtsusega abivahend; rõhutab, kui tähtis on parem koostöö riiklike tööturuasutuste vahel ning erasektori tööturuasutuste ja muude sidusrühmade edasine kaasamine EURESi võrgustikku; rõhutab liikuvuse suurendamisele ja võimalustele loomisele suunatud ELi algatuste, näiteks programmi „Erasmus+“, Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku, Europassi CV, Euroopa oskuste passi, Euroopa tööalase liikuvuse portaali (EURES), teadmusühenduste ja Euroopa Õpipoisiõppe Liidu tähtsust; palub neid algatusi paremini edendada, et Euroopa tööturgu parandada; |
| --- | --- |

29.

tuletab meelde, kui tähtis on konkurentsivõimelise tööturu jaoks töötajate valikuline geograafiline ja sektoriülene liikuvus, ning rõhutab, et on vaja vähendada halduslikke ja keelelisi takistusi, mis võivad liikuvust takistada, ning edasi arendada selliseid liikuvust soodustavaid vahendeid nagu liikmesriikide vaheline kiire kooliõppe, vabaõppe ja kogemusõppe teel omandatud kvalifikatsioonide tunnustamine, Euroopa kvalifikatsiooniraamistik, Euroopa CV, Euroopa oskuste pass, ning pakkudes valdkondadepõhiseid keelekursuseid ja koolitusi kultuuridevahelise kommunikatsiooni teemal; soovitab täiustada kogu ELi hõlmavat EURESi tööportaali ja suurendada teadlikkust selle olemasolust ning eelkõige tagada piisava arvu EURESi nõustajate väljaõpe ja kättesaadavus, jagades nad ühtlaselt kogu ELi territooriumil, et EURESist saaks ELi tööturu jaoks määrava tähtsusega abivahend; rõhutab, kui tähtis on parem koostöö riiklike tööturuasutuste vahel ning erasektori tööturuasutuste ja muude sidusrühmade edasine kaasamine EURESi võrgustikku; rõhutab liikuvuse suurendamisele ja võimalustele loomisele suunatud ELi algatuste, näiteks programmi „Erasmus+“, Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku, Europassi CV, Euroopa oskuste passi, Euroopa tööalase liikuvuse portaali (EURES), teadmusühenduste ja Euroopa Õpipoisiõppe Liidu tähtsust; palub neid algatusi paremini edendada, et Euroopa tööturgu parandada;

| 30. | kordab, et Euroopas tuleb valla päästa naiste suur majanduslik potentsiaal ja et on vaja luua asjakohased tingimused, mis võimaldavad naistel oma kutsealal edasi liikuda ja jõuda ettevõtetes kõrgematele ametikohtadele või luua oma ettevõte; rõhutab, et on vaja ületada lõhe naiste haridustaseme ning nende tööturul osalemise ja positsiooni vahel; tuletab meelde, kui tähtis on sooline võrdõiguslikkus, sh soolise palgalõhe kaotamine ja naiste tööhõivemäära suurendamine ning töö- ja eraelu tasakaalustamise poliitika tugevdamine osana strateegia „Euroopa 2020“ tööhõivealaste eesmärkide saavutamisest; |
| --- | --- |

30.

kordab, et Euroopas tuleb valla päästa naiste suur majanduslik potentsiaal ja et on vaja luua asjakohased tingimused, mis võimaldavad naistel oma kutsealal edasi liikuda ja jõuda ettevõtetes kõrgematele ametikohtadele või luua oma ettevõte; rõhutab, et on vaja ületada lõhe naiste haridustaseme ning nende tööturul osalemise ja positsiooni vahel; tuletab meelde, kui tähtis on sooline võrdõiguslikkus, sh soolise palgalõhe kaotamine ja naiste tööhõivemäära suurendamine ning töö- ja eraelu tasakaalustamise poliitika tugevdamine osana strateegia „Euroopa 2020“ tööhõivealaste eesmärkide saavutamisest;

| 31. | tunneb heameelt töötajate liikuvuse katseprojekti „Sinu esimene EURESe töökoht“ positiivsete tulemuste üle, mille kaudu jõuti tulemuslikult noorte inimesteni ja töötati välja individuaalselt kohandatud teenused nii tööotsijate kui ka tööandjate jaoks; rõhutab algatuse „Sinu esimene EURESe töökoht“ ja EURESi vahelist positiivset ülekanduvat mõju; |
| --- | --- |

31.

tunneb heameelt töötajate liikuvuse katseprojekti „Sinu esimene EURESe töökoht“ positiivsete tulemuste üle, mille kaudu jõuti tulemuslikult noorte inimesteni ja töötati välja individuaalselt kohandatud teenused nii tööotsijate kui ka tööandjate jaoks; rõhutab algatuse „Sinu esimene EURESe töökoht“ ja EURESi vahelist positiivset ülekanduvat mõju;

| 32. | rõhutab sellega seoses, kui oluline on aktiivne tööturupoliitika, elukestev õpe ja tehnoloogiliste muutustega kohanemise suutlikkuse parandamine; kutsub liikmesriike üles suurendama aktiivse tööturupoliitika ulatust ja tõhusust; |
| --- | --- |

32.

rõhutab sellega seoses, kui oluline on aktiivne tööturupoliitika, elukestev õpe ja tehnoloogiliste muutustega kohanemise suutlikkuse parandamine; kutsub liikmesriike üles suurendama aktiivse tööturupoliitika ulatust ja tõhusust;

| 33. | on seisukohal, et ühtne ja terviklik strateegia, mille eesmärk on saavutada tõhusamad ja vastastikku kasulikud töökorralduse vormid, kasutades selleks täielikult ära töötajate teadmuspotentsiaali ja parandades nende töökohtade kvaliteeti, aitab muuta tööturu vastupidavamaks; välja tuleks töötada kaasavamad ja võimalusi suurendavad töökorralduse vormid, et tugevdada töötajate osalemist uuendustegevuses, toetada töötajate kaasatust ja oskuste kasutamise arendamist ning selle tulemusel ka ettevõtete tulemuslikkust; |
| --- | --- |

33.

on seisukohal, et ühtne ja terviklik strateegia, mille eesmärk on saavutada tõhusamad ja vastastikku kasulikud töökorralduse vormid, kasutades selleks täielikult ära töötajate teadmuspotentsiaali ja parandades nende töökohtade kvaliteeti, aitab muuta tööturu vastupidavamaks; välja tuleks töötada kaasavamad ja võimalusi suurendavad töökorralduse vormid, et tugevdada töötajate osalemist uuendustegevuses, toetada töötajate kaasatust ja oskuste kasutamise arendamist ning selle tulemusel ka ettevõtete tulemuslikkust;

| 34. | rõhutab, et pidades silmas prognoositavaid kiireid tööturumuutusi, on vaja investeerida praeguste noorte haridusse ja koolitusse; rõhutab, et oskustele suunatud poliitika ei peaks silmas pidama mitte ainult tööturu vajaduste täitmist, vaid andma üksikisikutele vajalikud ülekantavad oskused aktiivseteks ja vastutustundlikeks kodanikeks kujunemisel; palub komisjonil ja liikmesriikidel arvestada asjaolu, et haridus ja koolitus ei ole mitte üksnes tööturumeede ega vahend tulevaste töötajate harimiseks, vaid eelkõige põhiõigus, millel endal on väärtus; |
| --- | --- |

34.

rõhutab, et pidades silmas prognoositavaid kiireid tööturumuutusi, on vaja investeerida praeguste noorte haridusse ja koolitusse; rõhutab, et oskustele suunatud poliitika ei peaks silmas pidama mitte ainult tööturu vajaduste täitmist, vaid andma üksikisikutele vajalikud ülekantavad oskused aktiivseteks ja vastutustundlikeks kodanikeks kujunemisel; palub komisjonil ja liikmesriikidel arvestada asjaolu, et haridus ja koolitus ei ole mitte üksnes tööturumeede ega vahend tulevaste töötajate harimiseks, vaid eelkõige põhiõigus, millel endal on väärtus;

Vajalike oskuste prognoosimine

| 35. | arvab, et tulevikus vajalike oskuste prognoosimiseks tuleb eelkõige koolihariduselt tööpõhisele õppele efektiivset üleminekut võimaldavate kutsekvalifikatsiooni programmide koostamisel, rakendamisel ja hindamisel kõigil tasanditel kindlalt kaasata tööturu sidusrühmi, sealhulgas tööandjate ja töötajate organisatsioone, ning haridus- ja koolitusteenuse osutajaid; |
| --- | --- |

35.

arvab, et tulevikus vajalike oskuste prognoosimiseks tuleb eelkõige koolihariduselt tööpõhisele õppele efektiivset üleminekut võimaldavate kutsekvalifikatsiooni programmide koostamisel, rakendamisel ja hindamisel kõigil tasanditel kindlalt kaasata tööturu sidusrühmi, sealhulgas tööandjate ja töötajate organisatsioone, ning haridus- ja koolitusteenuse osutajaid;

| 36. | nõuab praeguste ja tulevaste oskustega seotud vajaduste paremat mõistmist ning olemasoleva ELi oskuste ülevaate parandamist, et paremini tuvastada oskustega seotud lüngad ja puudujäägid konkreetsetes sektorites, konkreetsete elukutsete puhul ja konkreetsetes piirkondades ning tagada, et teavet muutuste kohta oskustega seotud vajadustes levitatakse poliitikakujundajate ning avaliku sektori asutuste, haridus- ja koolitusteenuste osutajate ja tööandjate seas, et tulevasi suundumusi paremini prognoosida; |
| --- | --- |

36.

nõuab praeguste ja tulevaste oskustega seotud vajaduste paremat mõistmist ning olemasoleva ELi oskuste ülevaate parandamist, et paremini tuvastada oskustega seotud lüngad ja puudujäägid konkreetsetes sektorites, konkreetsete elukutsete puhul ja konkreetsetes piirkondades ning tagada, et teavet muutuste kohta oskustega seotud vajadustes levitatakse poliitikakujundajate ning avaliku sektori asutuste, haridus- ja koolitusteenuste osutajate ja tööandjate seas, et tulevasi suundumusi paremini prognoosida;

| 37. | usub, et haridus on teadusuuringute ja innovatsiooni vallas tulemuste saavutamiseks ülioluline, soodustades töökohtade loomise võimalusi kõrge kvalifikatsiooniga sektorites ja seeläbi ka Euroopa majanduse konkurentsivõime suurendamist; |
| --- | --- |

37.

usub, et haridus on teadusuuringute ja innovatsiooni vallas tulemuste saavutamiseks ülioluline, soodustades töökohtade loomise võimalusi kõrge kvalifikatsiooniga sektorites ja seeläbi ka Euroopa majanduse konkurentsivõime suurendamist;

| 38. | rõhutab, kui tähtis on ülikoolide, kõrgkoolide, ettevõtete ja muude asjaomaste ametiasutuste tihedam partnerlus, et hinnata tuleviku tööjõuvajadusi, vaadata läbi ja hinnata uusi kutseõppeprogramme ning tugevdada koostööd ja heade tavade vahetust liikmesriikide ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste vahel, sealhulgas tööturu tasakaalustamatuse üle järelevalve teostamisega piirkondlikul ja kohalikul tasandil; tuletab meelde, et samal ajal on vaja, et sidusrühmad võtaksid sotsiaalse vastutuse ning et nad osaleksid seire- ja prognoosivahendite edasiarendamises; |
| --- | --- |

38.

rõhutab, kui tähtis on ülikoolide, kõrgkoolide, ettevõtete ja muude asjaomaste ametiasutuste tihedam partnerlus, et hinnata tuleviku tööjõuvajadusi, vaadata läbi ja hinnata uusi kutseõppeprogramme ning tugevdada koostööd ja heade tavade vahetust liikmesriikide ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste vahel, sealhulgas tööturu tasakaalustamatuse üle järelevalve teostamisega piirkondlikul ja kohalikul tasandil; tuletab meelde, et samal ajal on vaja, et sidusrühmad võtaksid sotsiaalse vastutuse ning et nad osaleksid seire- ja prognoosivahendite edasiarendamises;

| 39. | on veendunud, et liikmesriikidel on oluline roll selle tagamisel, et loodusteaduste ja matemaatika õpetajaid oleks piisavalt, et anda noortele inimestele teadmised loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonnas ja neid selles osas innustada; |
| --- | --- |

39.

on veendunud, et liikmesriikidel on oluline roll selle tagamisel, et loodusteaduste ja matemaatika õpetajaid oleks piisavalt, et anda noortele inimestele teadmised loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonnas ja neid selles osas innustada;

| 40. | rõhutab koolis laste vajadustele väga varasest vanusest alates tähelepanu pööramise tähtsust; soovitab, et liikmesriigid võtaksid vastu innovaatilisi meetmeid ja integreeriksid need õppeprotsessidesse koolis ja väljaspool kooli ning reformiksid ja ajakohastaksid koolikeskkonda, õppemeetodeid ja õpetajate pädevusi; teeb ettepaneku täiendada koolide õppekavasid liikmesriikides nii, et need hõlmaksid kooliaja jooksul laste külastusi teistesse riikidesse, et haridus tähendaks juba väga varasest east alates enamat kui klassiruumis õpitu; |
| --- | --- |

40.

rõhutab koolis laste vajadustele väga varasest vanusest alates tähelepanu pööramise tähtsust; soovitab, et liikmesriigid võtaksid vastu innovaatilisi meetmeid ja integreeriksid need õppeprotsessidesse koolis ja väljaspool kooli ning reformiksid ja ajakohastaksid koolikeskkonda, õppemeetodeid ja õpetajate pädevusi; teeb ettepaneku täiendada koolide õppekavasid liikmesriikides nii, et need hõlmaksid kooliaja jooksul laste külastusi teistesse riikidesse, et haridus tähendaks juba väga varasest east alates enamat kui klassiruumis õpitu;

Täiskasvanuõppe ja -koolituse ning töötute koolitamise tähtsus kõigi tööturul tegutsejate jaoks

| 41. | tuletab meelde, et õigus haridusele on põhiõigus, ja rõhutab, et tuleb püüda saavutada paindlikum ja isiklikum hoiak karjääri kujundamise ja eluaegse hariduse ning koolituse suhtes kogu karjääri kestel, ning tunnistab rolli, mida avaliku ja erasektori osalejad saavad selles täita, ning on veendunud, et suunamine ja nõustamine, milles käsitletakse individuaalseid vajadusi ja keskendutakse individuaalsete oskuste hindamisele ja arendamisele, peab olema iga inimese hariduse varajasest etapist alates haridust ja oskusi käsitleva poliitika keskmes; |
| --- | --- |

41.

tuletab meelde, et õigus haridusele on põhiõigus, ja rõhutab, et tuleb püüda saavutada paindlikum ja isiklikum hoiak karjääri kujundamise ja eluaegse hariduse ning koolituse suhtes kogu karjääri kestel, ning tunnistab rolli, mida avaliku ja erasektori osalejad saavad selles täita, ning on veendunud, et suunamine ja nõustamine, milles käsitletakse individuaalseid vajadusi ja keskendutakse individuaalsete oskuste hindamisele ja arendamisele, peab olema iga inimese hariduse varajasest etapist alates haridust ja oskusi käsitleva poliitika keskmes;

| 42. | tunnistab tööpõhise õpipoisiõppe kui töö saamise alternatiivse viisi edendamise tähtsust; |
| --- | --- |

42.

tunnistab tööpõhise õpipoisiõppe kui töö saamise alternatiivse viisi edendamise tähtsust;

| 43. | märgib, et Euroopa elukestva nõustamise poliitikal on olnud märkimisväärne mõju riikide nõustamispoliitikale ning et tulemusliku eluaegse nõustamise jaoks on vaja kõikide tasandite perspektiivist lähtuvaid valdkondadeüleseid programme; |
| --- | --- |

43.

märgib, et Euroopa elukestva nõustamise poliitikal on olnud märkimisväärne mõju riikide nõustamispoliitikale ning et tulemusliku eluaegse nõustamise jaoks on vaja kõikide tasandite perspektiivist lähtuvaid valdkondadeüleseid programme;

| 44. | märgib, et noortele tuleb pakkuda erinevaid võimalusi ning et nende võimaluste määratlemine (õpipoisiõpe, praktika) erineb liikmesriigiti; |
| --- | --- |

44.

märgib, et noortele tuleb pakkuda erinevaid võimalusi ning et nende võimaluste määratlemine (õpipoisiõpe, praktika) erineb liikmesriigiti;

| 45. | on veendunud, et inimestele tuleks pakkuda töötutele, eriti pikaajalistele töötutele suunatud koolitus- ja ümberõppeprogramme ning oskuste hindamise programme, et nende võimalusi tööturul suurendada, ning need tuleks välja töötada ja rakendada tihedas koostöös tööandjate ühendustega ja ametiühingutega, töötuid esindavate organisatsioonidega ning erasektori ja riiklike tööturuasutustega, et töötajate uusi oskusi tööandjate vajadustega paremini kokku viia; rõhutab, et välja tuleb töötada spetsiaalsed tööhõive suurendamise programmid ja neid rakendada, et aidata pikaajalistel töötutel tööturule taasintegreeruda; |
| --- | --- |

45.

on veendunud, et inimestele tuleks pakkuda töötutele, eriti pikaajalistele töötutele suunatud koolitus- ja ümberõppeprogramme ning oskuste hindamise programme, et nende võimalusi tööturul suurendada, ning need tuleks välja töötada ja rakendada tihedas koostöös tööandjate ühendustega ja ametiühingutega, töötuid esindavate organisatsioonidega ning erasektori ja riiklike tööturuasutustega, et töötajate uusi oskusi tööandjate vajadustega paremini kokku viia; rõhutab, et välja tuleb töötada spetsiaalsed tööhõive suurendamise programmid ja neid rakendada, et aidata pikaajalistel töötutel tööturule taasintegreeruda;

| 46. | rõhutab, et komisjonil on vaja tugevdada noortegarantii riiklike rakenduskavade ja nende kohapealse tulemusliku elluviimise järelevalvet; palub komisjonil sellest lähtuvalt töötada liikmesriikide jaoks noortegarantii rakendamise ja tööhõive kvaliteedi kohta välja selged ja ühemõttelised riigipõhised soovitused; |
| --- | --- |

46.

rõhutab, et komisjonil on vaja tugevdada noortegarantii riiklike rakenduskavade ja nende kohapealse tulemusliku elluviimise järelevalvet; palub komisjonil sellest lähtuvalt töötada liikmesriikide jaoks noortegarantii rakendamise ja tööhõive kvaliteedi kohta välja selged ja ühemõttelised riigipõhised soovitused;

| 47. | rõhutab Euroopa Kontrollikoja aruandes „Noorte töötus Euroopas: ELi noortegarantii rakendamisel on ette näha takistusi“ välja toodud riskiallikaid, milleks on eelkõige algatuse rahastuse kogusumma piisavus, kvaliteetse pakkumise määratlemine ning süsteemi tulemuste komisjonipoolne järelevalve ja aruandlus; |
| --- | --- |

47.

rõhutab Euroopa Kontrollikoja aruandes „Noorte töötus Euroopas: ELi noortegarantii rakendamisel on ette näha takistusi“ välja toodud riskiallikaid, milleks on eelkõige algatuse rahastuse kogusumma piisavus, kvaliteetse pakkumise määratlemine ning süsteemi tulemuste komisjonipoolne järelevalve ja aruandlus;

| 48. | tuletab meelde, et äärmiselt tähtis on anda tööotsijatele individuaalseid neile kohandatud juhiseid ja nõuandeid, kuidas tööd otsida või millist jätkuharidust või -koolitust valida, et tagada, et nende oskused ja pädevused on ülekantavad, tunnustatavad ja kontrollitavad selliste oskuste passi nagu Europass abil, mis kajastab nii kooli-, vaba- kui ka kogemusõppe keskkonnas omandatud oskusi ja pädevusi, ning et tööotsijatele antavate juhiste konkreetne eesmärk peaks eelkõige olema nende töövõimaluste optimeerimine; |
| --- | --- |

48.

tuletab meelde, et äärmiselt tähtis on anda tööotsijatele individuaalseid neile kohandatud juhiseid ja nõuandeid, kuidas tööd otsida või millist jätkuharidust või -koolitust valida, et tagada, et nende oskused ja pädevused on ülekantavad, tunnustatavad ja kontrollitavad selliste oskuste passi nagu Europass abil, mis kajastab nii kooli-, vaba- kui ka kogemusõppe keskkonnas omandatud oskusi ja pädevusi, ning et tööotsijatele antavate juhiste konkreetne eesmärk peaks eelkõige olema nende töövõimaluste optimeerimine;

| 49. | rõhutab, et tulevase tööjõunappuse vältimiseks tuleb suurendada töötajate kohanemisvõimet; kutsub liikmesriike üles kasutama sel eesmärgil struktuurifonde, eelkõige Euroopa Sotsiaalfondi; |
| --- | --- |

49.

rõhutab, et tulevase tööjõunappuse vältimiseks tuleb suurendada töötajate kohanemisvõimet; kutsub liikmesriike üles kasutama sel eesmärgil struktuurifonde, eelkõige Euroopa Sotsiaalfondi;

| 50. | rõhutab, et õigus haridusele ja koolitusele on pikaajaliselt töötutele eriti tähtis; tuletab meelde, et pikaajaliselt töötutel on kõige rohkem kasu nende konkreetsetele vajadustele suunatud lähenemisest, mitte standardmeetmetest; rõhutab, et pikaajaliselt töötud peavad teadma, et neil on õigus koolitusele, et neile suunatud meetmetes tuleb pakkuda valikuvõimalusi ja koolitus peab olema taskukohane, inimväärne ning vastama nende tegelikele vajadustele; tuletab meelde, et kui need tingimused on täidetud, saavad pikaajaliselt töötud kasutada kvalifikatsiooni tõstmist kui võimalust parandada oma töö- ja elutingimusi; |
| --- | --- |

50.

rõhutab, et õigus haridusele ja koolitusele on pikaajaliselt töötutele eriti tähtis; tuletab meelde, et pikaajaliselt töötutel on kõige rohkem kasu nende konkreetsetele vajadustele suunatud lähenemisest, mitte standardmeetmetest; rõhutab, et pikaajaliselt töötud peavad teadma, et neil on õigus koolitusele, et neile suunatud meetmetes tuleb pakkuda valikuvõimalusi ja koolitus peab olema taskukohane, inimväärne ning vastama nende tegelikele vajadustele; tuletab meelde, et kui need tingimused on täidetud, saavad pikaajaliselt töötud kasutada kvalifikatsiooni tõstmist kui võimalust parandada oma töö- ja elutingimusi;

| 51. | rõhutab, et noortegarantii on tähtis vahend, mis aitab noori koolist tööellu üleminekul ning kvaliteetse töökoha saamiseks vajaliku hariduse, oskuste ja kogemuste omandamisel õpipoisiaja, praktika või täienduskoolituse teel; |
| --- | --- |

51.

rõhutab, et noortegarantii on tähtis vahend, mis aitab noori koolist tööellu üleminekul ning kvaliteetse töökoha saamiseks vajaliku hariduse, oskuste ja kogemuste omandamisel õpipoisiaja, praktika või täienduskoolituse teel;

| 52. | rõhutab võrdsete võimaluste ning haridusele ja koolitusele juurdepääsu tagamise tähtsust eelkõige ebasoodsas olukorras olevate rühmade jaoks ning tõhusa toe pakkumist võitluses sotsiaalse tõrjutusega ja tööle juurdepääsu hõlbustamises; |
| --- | --- |

52.

rõhutab võrdsete võimaluste ning haridusele ja koolitusele juurdepääsu tagamise tähtsust eelkõige ebasoodsas olukorras olevate rühmade jaoks ning tõhusa toe pakkumist võitluses sotsiaalse tõrjutusega ja tööle juurdepääsu hõlbustamises;

Hariduse ja tööhõive seoste tugevdamine

| 53. | rõhutab, et vaja on tugevdada ja paremini suunata meetmeid haridussüsteemist varakult lahkumise määra vähendamiseks 2020. aastaks alla 10 %, nagu on kokku lepitud strateegia „Euroopa 2020“ raames, võttes arvesse asjaolu, et haridussüsteemist varakult lahkumine on ELis jätkuv probleem, millel on kahjulik mõju nende noorte tööalasele konkurentsivõimele ja sotsiaalsele kaasatusele; |
| --- | --- |

53.

rõhutab, et vaja on tugevdada ja paremini suunata meetmeid haridussüsteemist varakult lahkumise määra vähendamiseks 2020. aastaks alla 10 %, nagu on kokku lepitud strateegia „Euroopa 2020“ raames, võttes arvesse asjaolu, et haridussüsteemist varakult lahkumine on ELis jätkuv probleem, millel on kahjulik mõju nende noorte tööalasele konkurentsivõimele ja sotsiaalsele kaasatusele;

| 54. | on veendunud, et tuleks rohkem mõelda õpipoisiõppe kaudu toimivale duaalsele kutseõppesüsteemile ja sarnastele tööpõhistele õppesüsteemidele ning pöörama nende puhul akadeemiliste eelarvamusteta esmajoones tähelepanu kvaliteedile, sest need soodustavad tööturule integreerumist ja sujuvamat üleminekut hariduse omandamiselt tööellu ning on osutunud noorte tööhõive edendamisel edukaks; |
| --- | --- |

54.

on veendunud, et tuleks rohkem mõelda õpipoisiõppe kaudu toimivale duaalsele kutseõppesüsteemile ja sarnastele tööpõhistele õppesüsteemidele ning pöörama nende puhul akadeemiliste eelarvamusteta esmajoones tähelepanu kvaliteedile, sest need soodustavad tööturule integreerumist ja sujuvamat üleminekut hariduse omandamiselt tööellu ning on osutunud noorte tööhõive edendamisel edukaks;

| 55. | on veendunud, et praegu kasutatavad kutseõppesüsteemid on teatavate ajalooliste ja kultuuriliste jõudude tulemus ning neid on kujundanud valitsevad õigusnormid, tavad, pedagoogilised põhimõtted ja institutsiooniline struktuur; |
| --- | --- |

55.

on veendunud, et praegu kasutatavad kutseõppesüsteemid on teatavate ajalooliste ja kultuuriliste jõudude tulemus ning neid on kujundanud valitsevad õigusnormid, tavad, pedagoogilised põhimõtted ja institutsiooniline struktuur;

| 56. | rõhutab äärmiselt murettekitavaid andmeid mittetöötavate ja mitteõppivate noorte osakaalu kohta, mis enamikus liikmesriikides ületab 10 %; rõhutab otsest seost noorte suure tööpuuduse ja haridussüsteemist varakult lahkumise vahel; rõhutab, et kui nii ELi kui ka riikide tasandil kiiresti ja otsustavalt ei tegutseta, võib terve noorte eurooplaste põlvkond jääda piisava hariduse ja koolituseta ning seega leida end tööturult väljatõrjutuna, mis avaldab ränka mõju ühiskonna struktuurile, sotsiaalsele ja territoriaalsele ühtekuuluvusele ning kogu Euroopa majandusmudeli kestlikkusele; |
| --- | --- |

56.

rõhutab äärmiselt murettekitavaid andmeid mittetöötavate ja mitteõppivate noorte osakaalu kohta, mis enamikus liikmesriikides ületab 10 %; rõhutab otsest seost noorte suure tööpuuduse ja haridussüsteemist varakult lahkumise vahel; rõhutab, et kui nii ELi kui ka riikide tasandil kiiresti ja otsustavalt ei tegutseta, võib terve noorte eurooplaste põlvkond jääda piisava hariduse ja koolituseta ning seega leida end tööturult väljatõrjutuna, mis avaldab ränka mõju ühiskonna struktuurile, sotsiaalsele ja territoriaalsele ühtekuuluvusele ning kogu Euroopa majandusmudeli kestlikkusele;

| 57. | rõhutab, et iga riiklik kutseõppesüsteem on vahend teatavate eesmärkide saavutamiseks, mis võivad riigiti erineda, ja seetõttu saab iga süsteemi hinnata üksnes tema eesmärkide saavutamise edukuse põhjal; rõhutab, et kutseõppesüsteemi eksportimine ühest riigist teise on võimalik ainult siis, kui tingimused vastavates riikides on võrreldavad või kohandatavad; |
| --- | --- |

57.

rõhutab, et iga riiklik kutseõppesüsteem on vahend teatavate eesmärkide saavutamiseks, mis võivad riigiti erineda, ja seetõttu saab iga süsteemi hinnata üksnes tema eesmärkide saavutamise edukuse põhjal; rõhutab, et kutseõppesüsteemi eksportimine ühest riigist teise on võimalik ainult siis, kui tingimused vastavates riikides on võrreldavad või kohandatavad;

| 58. | kordab kutsehariduse ja -koolituse tähtsust noorte töölesobivuse ja kutsekvalifikatsioonide omandamise parandamise seisukohalt; palub komisjonil ja liikmesriikidel tugevdada kutsehariduse ja -koolituse tähtsust tööturu vajaduste jaoks, muutes need haridussüsteemi lahutamatuks osaks, ja tagada nende kõrged kvalifikatsioonistandardid ning kutsehariduse ja -koolituse kvaliteet; |
| --- | --- |

58.

kordab kutsehariduse ja -koolituse tähtsust noorte töölesobivuse ja kutsekvalifikatsioonide omandamise parandamise seisukohalt; palub komisjonil ja liikmesriikidel tugevdada kutsehariduse ja -koolituse tähtsust tööturu vajaduste jaoks, muutes need haridussüsteemi lahutamatuks osaks, ja tagada nende kõrged kvalifikatsioonistandardid ning kutsehariduse ja -koolituse kvaliteet;

| 59. | juhib tähelepanu sellele, et kuigi ELis leidub kaks miljonit täitmata töökohta, leidub samas palju ülekvalifitseeritud töötuid noori, kelle oskused ei vasta tööturu nõudmistele; rõhutab, et tähtis on parandada haridussüsteemide ja tööturu koostoimet, mis hõlmab töökeskkonnaga tutvumist, praktikat ja koostööd ettevõtetega, et edendada ja märkimisväärselt suurendada tööhõive taset ning luua innovatiivseid klastreid; rõhutab, et ettevõtted võivad täita tähtsat rolli, luues sidemed oma asukohaliikmesriigi haridussüsteemiga; rõhutab, et vaja on põhjalikku pikaajalist strateegiat koos viivitamata rakendatavate meetmetega, et kohandada haridussüsteemi kõikidel tasanditel (sh kutsehariduses) tööturu praeguste ja edaspidiste vajadustega; |
| --- | --- |

59.

juhib tähelepanu sellele, et kuigi ELis leidub kaks miljonit täitmata töökohta, leidub samas palju ülekvalifitseeritud töötuid noori, kelle oskused ei vasta tööturu nõudmistele; rõhutab, et tähtis on parandada haridussüsteemide ja tööturu koostoimet, mis hõlmab töökeskkonnaga tutvumist, praktikat ja koostööd ettevõtetega, et edendada ja märkimisväärselt suurendada tööhõive taset ning luua innovatiivseid klastreid; rõhutab, et ettevõtted võivad täita tähtsat rolli, luues sidemed oma asukohaliikmesriigi haridussüsteemiga; rõhutab, et vaja on põhjalikku pikaajalist strateegiat koos viivitamata rakendatavate meetmetega, et kohandada haridussüsteemi kõikidel tasanditel (sh kutsehariduses) tööturu praeguste ja edaspidiste vajadustega;

| 60. | tervitab komisjoni algatust Euroopa Õpipoisiõppe Liidu loomiseks, mille siht on ühendada riigiasutusi, ettevõtteid, sotsiaalpartnereid, kutsehariduse ja -koolituse pakkujaid, noorte esindajaid ja teisi võtmeisikuid, et edendada õpipoisiõppe skeeme ja algatusi kõikjal Euroopas; |
| --- | --- |

60.

tervitab komisjoni algatust Euroopa Õpipoisiõppe Liidu loomiseks, mille siht on ühendada riigiasutusi, ettevõtteid, sotsiaalpartnereid, kutsehariduse ja -koolituse pakkujaid, noorte esindajaid ja teisi võtmeisikuid, et edendada õpipoisiõppe skeeme ja algatusi kõikjal Euroopas;

| 61. | rõhutab, et duaalsel haridusel ja koolitusprogrammidel, mis ühendavad teooria praktilise koolitusega, on põhitegurina suur tähtsus tööturu vajadustele vastavate oskuste ja pädevuste arendamisel, ning ergutab liikmesriike lisama selliseid programme oma õppekavadesse, et pakkuda praktilisi kogemusi, mida on vaja sujuval üleminekul koolist ja koolitustelt tööturule; |
| --- | --- |

61.

rõhutab, et duaalsel haridusel ja koolitusprogrammidel, mis ühendavad teooria praktilise koolitusega, on põhitegurina suur tähtsus tööturu vajadustele vastavate oskuste ja pädevuste arendamisel, ning ergutab liikmesriike lisama selliseid programme oma õppekavadesse, et pakkuda praktilisi kogemusi, mida on vaja sujuval üleminekul koolist ja koolitustelt tööturule;

| 62. | rõhutab karjäärinõustamise ja töökogemuse tähtsust, mis peab toimuma hindamise ja nõustamise teel, mis keskendub individuaalsetele oskustele ja vajadustele ning mida pakuvad kõrgelt kvalifitseeritud töönõustajad ja nõustajad, kellel on nõustatavatega sarnane taust, et tagada noortele õige teabe, nõuannete ja suuniste jagamine, mis võimaldab neil teha mõistlikke karjäärivalikuid; |
| --- | --- |

62.

rõhutab karjäärinõustamise ja töökogemuse tähtsust, mis peab toimuma hindamise ja nõustamise teel, mis keskendub individuaalsetele oskustele ja vajadustele ning mida pakuvad kõrgelt kvalifitseeritud töönõustajad ja nõustajad, kellel on nõustatavatega sarnane taust, et tagada noortele õige teabe, nõuannete ja suuniste jagamine, mis võimaldab neil teha mõistlikke karjäärivalikuid;

| 63. | rõhutab haridus- ja koolitusasutuste rolli õpilaste oskuste ja pädevuste arendamisel; palub komisjonil ja liikmesriikidel töötada välja kogu haridustsüklit läbiv kvaliteetne ja sihipärane kutsenõustamine, et aidata noortel oma haridus- ja karjäärivalikute suhtes õigeid otsuseid langetada; |
| --- | --- |

63.

rõhutab haridus- ja koolitusasutuste rolli õpilaste oskuste ja pädevuste arendamisel; palub komisjonil ja liikmesriikidel töötada välja kogu haridustsüklit läbiv kvaliteetne ja sihipärane kutsenõustamine, et aidata noortel oma haridus- ja karjäärivalikute suhtes õigeid otsuseid langetada;

| 64. | märgib, et tööelu edukaks alustamiseks on tähtis teha teadlikke otsuseid, arendada algatusvõimet ning suurendada oma motiveeritust ja eneseteadlikkust, kusjuures samas tuleks pakkuda ka asjakohast toetust; rõhutab kvaliteetsete üleminekusüsteemide tähtsust, mis võimaldavad üleminekut hariduse omandamiselt tööellu, töökohtade vahel ning töötamise ja karjääripauside vahel; |
| --- | --- |

64.

märgib, et tööelu edukaks alustamiseks on tähtis teha teadlikke otsuseid, arendada algatusvõimet ning suurendada oma motiveeritust ja eneseteadlikkust, kusjuures samas tuleks pakkuda ka asjakohast toetust; rõhutab kvaliteetsete üleminekusüsteemide tähtsust, mis võimaldavad üleminekut hariduse omandamiselt tööellu, töökohtade vahel ning töötamise ja karjääripauside vahel;

| 65. | tuletab meelde, et tööturu ja ühiskonna nõudmistele vastavasse haridusse ja oskuste arendamisse investeerimine on hädavajalik majanduskasvu ning konkurentsivõime, aga ka Euroopa asjadest teadlikkuse, isikliku arengu ja enesekindluse saavutamiseks; juhib tähelepanu asjaolule, et ettevõtlus nõuab selliste üldoskuste arendamist nagu loovus, kriitiline mõtlemine, meeskonnatöö ja algatusoskus, mis aitavad kaasa noorte isiklikule ja ametialasele arengule ning hõlbustavad nende varasemat liitumist tööturuga; rõhutab, et sellist investeerimist peaks toetama Euroopa ja riiklike algatuste, sealhulgas erinevate haridus- ja koolitussektorite ning teiste asjaomaste sektorite (nt tööhõive, sotsiaalpoliitika, noortepoliitika ja kultuur) vahelise tugevama sünergilise toimega ning tihedama koostööga kõigi osalevate sidusrühmade vahel, nagu sotsiaalpartnerid ja ettevõtjad, et hoida õppekavasid tööturu vajadustega kooskõlas; |
| --- | --- |

65.

tuletab meelde, et tööturu ja ühiskonna nõudmistele vastavasse haridusse ja oskuste arendamisse investeerimine on hädavajalik majanduskasvu ning konkurentsivõime, aga ka Euroopa asjadest teadlikkuse, isikliku arengu ja enesekindluse saavutamiseks; juhib tähelepanu asjaolule, et ettevõtlus nõuab selliste üldoskuste arendamist nagu loovus, kriitiline mõtlemine, meeskonnatöö ja algatusoskus, mis aitavad kaasa noorte isiklikule ja ametialasele arengule ning hõlbustavad nende varasemat liitumist tööturuga; rõhutab, et sellist investeerimist peaks toetama Euroopa ja riiklike algatuste, sealhulgas erinevate haridus- ja koolitussektorite ning teiste asjaomaste sektorite (nt tööhõive, sotsiaalpoliitika, noortepoliitika ja kultuur) vahelise tugevama sünergilise toimega ning tihedama koostööga kõigi osalevate sidusrühmade vahel, nagu sotsiaalpartnerid ja ettevõtjad, et hoida õppekavasid tööturu vajadustega kooskõlas;

| 66. | kordab liikmesriikide kohustust investeerida kõrgharidusse ning palub seetõttu parandada järk-järgult haridus- ja koolitusstandardeid kogu Euroopa haridussüsteemis; palub liikmesriikidel tunnistada haridust olulise investeeringuna ning võtta kohustus investeerida sellesse sektorisse vähemalt 2 % SKPst ja kaitsta seda sektorit kulutuste kärpimise eest; palub komisjonil tugevdada täiendavalt hariduse rolli strateegias „Euroopa 2020“, sidudes hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku (HK 2020) üldeesmärgid strateegia „Euroopa 2020“ läbivaatamisega; |
| --- | --- |

66.

kordab liikmesriikide kohustust investeerida kõrgharidusse ning palub seetõttu parandada järk-järgult haridus- ja koolitusstandardeid kogu Euroopa haridussüsteemis; palub liikmesriikidel tunnistada haridust olulise investeeringuna ning võtta kohustus investeerida sellesse sektorisse vähemalt 2 % SKPst ja kaitsta seda sektorit kulutuste kärpimise eest; palub komisjonil tugevdada täiendavalt hariduse rolli strateegias „Euroopa 2020“, sidudes hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku (HK 2020) üldeesmärgid strateegia „Euroopa 2020“ läbivaatamisega;

| 67. | rõhutab, et elukestev investeering inimkapitali ja oskustesse ning eelkõige olemasoleva tööjõu ja lihttööliste kvalifikatsiooni tõstmisesse on oluline, et võidelda pikaajalise töötusega ja pakkuda ulatuslikumat juurdepääsu kvaliteetsetele töökohtadele; palub ELil määrata selged eesmärgid puuduvate oskuste elukestvate õppemeetodite jaoks ning laiendada vanemate töötajate ning eelkõige üle 30-aastaste madala kvalifikatsiooniga töötajate ja haridussüsteemist varakult lahkunute kommunikatsiooni-, keele- ja digitaaloskuste alast koolitamist ja harimist; |
| --- | --- |

67.

rõhutab, et elukestev investeering inimkapitali ja oskustesse ning eelkõige olemasoleva tööjõu ja lihttööliste kvalifikatsiooni tõstmisesse on oluline, et võidelda pikaajalise töötusega ja pakkuda ulatuslikumat juurdepääsu kvaliteetsetele töökohtadele; palub ELil määrata selged eesmärgid puuduvate oskuste elukestvate õppemeetodite jaoks ning laiendada vanemate töötajate ning eelkõige üle 30-aastaste madala kvalifikatsiooniga töötajate ja haridussüsteemist varakult lahkunute kommunikatsiooni-, keele- ja digitaaloskuste alast koolitamist ja harimist;

| 68. | rõhutab, kui oluline on, et liikmesriigid, piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused ning tööandjad piisavalt rahastaksid ja kasutaksid kvaliteetseid praktikandi- ja õpipoisikavasid, samuti koolipõhist õppimist; tuletab meelde, et need programmid peaksid vastama sotsiaalkaitse miinimumstandarditele; |
| --- | --- |

68.

rõhutab, kui oluline on, et liikmesriigid, piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused ning tööandjad piisavalt rahastaksid ja kasutaksid kvaliteetseid praktikandi- ja õpipoisikavasid, samuti koolipõhist õppimist; tuletab meelde, et need programmid peaksid vastama sotsiaalkaitse miinimumstandarditele;

| 69. | on veendunud, et avaliku sektori asutused ning tööandjate ja töötajate esindajad, sealhulgas riiklikud ja erasektori tööturuasutused ning haridus- ja koolitusasutused, peavad looma kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil tihedad ja süstemaatilised partnerlused, et töötada välja pikaajalised strateegiad asjakohaste riiklike tööturgude jaoks ning leida parimad võimalused oskuste sobimatuse probleemi lahendamiseks kogu selle ulatuses, ning kutsub liikmesriike üles sellist koostööd edendama; |
| --- | --- |

69.

on veendunud, et avaliku sektori asutused ning tööandjate ja töötajate esindajad, sealhulgas riiklikud ja erasektori tööturuasutused ning haridus- ja koolitusasutused, peavad looma kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil tihedad ja süstemaatilised partnerlused, et töötada välja pikaajalised strateegiad asjakohaste riiklike tööturgude jaoks ning leida parimad võimalused oskuste sobimatuse probleemi lahendamiseks kogu selle ulatuses, ning kutsub liikmesriike üles sellist koostööd edendama;

| 70. | on veendunud, et noortegarantii on esimene samm liikumises õigustel põhineva lähenemisviisi poole noorte tööhõivega seotud vajaduste puhul; tuletab meelde tööandjate kohustust osaleda noortele juurdepääsetavate kutseõppeprogrammide ja kvaliteetsete praktikakohtade pakkumisel; rõhutab, et noortele inimväärse töö pakkumisel ei tohi arvestamata jätta kvalitatiivset aspekti ning kesksete kaalutluste seas peavad olema tööõiguse põhireeglid ja muud töö kvaliteediga seotud standardid, nagu tööaeg, miinimumpalk, sotsiaalkindlustus, töötervishoid ja tööohutus; |
| --- | --- |

70.

on veendunud, et noortegarantii on esimene samm liikumises õigustel põhineva lähenemisviisi poole noorte tööhõivega seotud vajaduste puhul; tuletab meelde tööandjate kohustust osaleda noortele juurdepääsetavate kutseõppeprogrammide ja kvaliteetsete praktikakohtade pakkumisel; rõhutab, et noortele inimväärse töö pakkumisel ei tohi arvestamata jätta kvalitatiivset aspekti ning kesksete kaalutluste seas peavad olema tööõiguse põhireeglid ja muud töö kvaliteediga seotud standardid, nagu tööaeg, miinimumpalk, sotsiaalkindlustus, töötervishoid ja tööohutus;

Töötajate liikuvuse edendamine

| 71. | märgib, et ELis on praegu rohkem kui kaks miljonit täitmata töökohta; rõhutab, et nende töökohtade täitmiseks vajab EL tööjõu liikuvust, ning rõhutab uuesti programmide ERASMUS+ ja EURES tähtsust selle saavutamiseks; |
| --- | --- |

71.

märgib, et ELis on praegu rohkem kui kaks miljonit täitmata töökohta; rõhutab, et nende töökohtade täitmiseks vajab EL tööjõu liikuvust, ning rõhutab uuesti programmide ERASMUS+ ja EURES tähtsust selle saavutamiseks;

| 72. | tuletab meelde, et on oluline soodustada piirialatöötajate liikuvust, andes rohkem teavet selliste EURESi piiriüleste partnerluste olemasolust, mille ülesanne on ergutada piirialatöötajate liikuvust ja kõrvaldada selle takistused ning pakkuda neile teavet ja nõu töövõimaluste ning elu- ja töötingimuste kohta ühel ja teisel pool piiri; märgib, et EURES-T on oluline vahend piiriüleste töövõimaluste paremaks ohjamiseks ja ELi tööturu tihedamaks integreerimiseks; |
| --- | --- |

72.

tuletab meelde, et on oluline soodustada piirialatöötajate liikuvust, andes rohkem teavet selliste EURESi piiriüleste partnerluste olemasolust, mille ülesanne on ergutada piirialatöötajate liikuvust ja kõrvaldada selle takistused ning pakkuda neile teavet ja nõu töövõimaluste ning elu- ja töötingimuste kohta ühel ja teisel pool piiri; märgib, et EURES-T on oluline vahend piiriüleste töövõimaluste paremaks ohjamiseks ja ELi tööturu tihedamaks integreerimiseks;

| 73. | tuletab meelde, et kolmandate riikide töötajate liikuvus on üks lahendus demograafilistele probleemidele, tööturu puudujääkidele ja ebakõladele, samuti vajadusele vähendada ajude äravoolu tagajärgi; |
| --- | --- |

73.

tuletab meelde, et kolmandate riikide töötajate liikuvus on üks lahendus demograafilistele probleemidele, tööturu puudujääkidele ja ebakõladele, samuti vajadusele vähendada ajude äravoolu tagajärgi;

| 74. | märgib, et EL rajaneb isikute, sealhulgas töötajate vaba liikumise põhimõttel; rõhutab vajadust ergutada liikuvuse soodustamiseks võõrkeelte õppimist ja keelepraktikat; rõhutab sellega seoses, kuivõrd oluline on julgustada võõrkeelte, eelkõige Euroopa keelte õppimist elukestva õppe raames, et lihtsustada töötajate liikuvust ja avardada nende tööalaseid väljavaateid; |
| --- | --- |

74.

märgib, et EL rajaneb isikute, sealhulgas töötajate vaba liikumise põhimõttel; rõhutab vajadust ergutada liikuvuse soodustamiseks võõrkeelte õppimist ja keelepraktikat; rõhutab sellega seoses, kuivõrd oluline on julgustada võõrkeelte, eelkõige Euroopa keelte õppimist elukestva õppe raames, et lihtsustada töötajate liikuvust ja avardada nende tööalaseid väljavaateid;

Parimate tavade vahetamine ja kinnitamine ELis

| 75. | rõhutab parimate tavade vahetamise ja kontrollimise, samuti nende tulemuslikkuse võrdlemise ja mõõtmise vajadust liikmesriikide ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste vahel, eelkõige seoses duaalse hariduse ja kutsehariduse ning õpipoisiõppe ja praktikasüsteemide ja -õppekavadega, vabaõppe ja kogemusõppe õpitulemustega ning elukestva õppe strateegiatega, võttes arvesse iga tööturu ja haridussüsteemi eripära; juhib tähelepanu õpipoisiõppe platvormile EuroApprenticeship, sest see on peamine vahend partnerlussuhete loomiseks Euroopas ning parimate tavade vahetamiseks õpipoisiõppe valdkonnas; |
| --- | --- |

75.

rõhutab parimate tavade vahetamise ja kontrollimise, samuti nende tulemuslikkuse võrdlemise ja mõõtmise vajadust liikmesriikide ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste vahel, eelkõige seoses duaalse hariduse ja kutsehariduse ning õpipoisiõppe ja praktikasüsteemide ja -õppekavadega, vabaõppe ja kogemusõppe õpitulemustega ning elukestva õppe strateegiatega, võttes arvesse iga tööturu ja haridussüsteemi eripära; juhib tähelepanu õpipoisiõppe platvormile EuroApprenticeship, sest see on peamine vahend partnerlussuhete loomiseks Euroopas ning parimate tavade vahetamiseks õpipoisiõppe valdkonnas;

| 76. | rõhutab vabaõppe ja kogemusõppe, vabatahtlikkuse ja elukestva õppe tähtsat rolli oskuste ja kvalifikatsioonide omandamisel, eelkõige ülekantavate oskuste arendamisel, nagu ettevõtlusoskus, IKT ning keeled ja individuaalsed pädevused, mida saab laialdaselt rakendada; palub ELil parandada juurdepääsu täiskasvanuõppele ja nn teise võimaluse haridusele; nõuab, et tööandjad ja haridusteenuste osutajad kinnitaksid ja tunnustaksid vabaõpet ja kogemusõpet; |
| --- | --- |

76.

rõhutab vabaõppe ja kogemusõppe, vabatahtlikkuse ja elukestva õppe tähtsat rolli oskuste ja kvalifikatsioonide omandamisel, eelkõige ülekantavate oskuste arendamisel, nagu ettevõtlusoskus, IKT ning keeled ja individuaalsed pädevused, mida saab laialdaselt rakendada; palub ELil parandada juurdepääsu täiskasvanuõppele ja nn teise võimaluse haridusele; nõuab, et tööandjad ja haridusteenuste osutajad kinnitaksid ja tunnustaksid vabaõpet ja kogemusõpet;

| 77. | rõhutab, kui tähtis on anda uus tõuge Bologna protsessile, kasutades viivitamata ära 2015. aasta mais Jerevanis toimunud ministrite konverentsi pakutud võimalust teha uues ja täiustatud vormis koostööd; |
| --- | --- |

77.

rõhutab, kui tähtis on anda uus tõuge Bologna protsessile, kasutades viivitamata ära 2015. aasta mais Jerevanis toimunud ministrite konverentsi pakutud võimalust teha uues ja täiustatud vormis koostööd;

| 78. | on veendunud, et komisjon peaks tagama programmi „Erasmus+“ programmi kõigi meetmete, sealhulgas spordile pühendatud osa nõuetekohase rakendamise; leiab, et juurdepääsu tuleks kindlasti lihtsustada, et programm jõuaks võimalikult paljude üksikisikute ja organisatsioonideni; |
| --- | --- |

78.

on veendunud, et komisjon peaks tagama programmi „Erasmus+“ programmi kõigi meetmete, sealhulgas spordile pühendatud osa nõuetekohase rakendamise; leiab, et juurdepääsu tuleks kindlasti lihtsustada, et programm jõuaks võimalikult paljude üksikisikute ja organisatsioonideni;

Kodanike ettevõtlusvaimu ergutamine, VKEd ja mikroettevõtted

| 79. | on veendunud, et on vaja parandada juhtimise ja finantsjuhtimise oskusi ja vastutustunnet ning edendada varasest east alates ettevõtjaharidust ja luua toetavad, ulatuslikud ja kvaliteetsed eelkoolisüsteemid ebasoodsas olukorras olevatele peredele, et realiseerida noorte inimeste potentsiaali, nii et nad oleksid võimelised saama lisaks töötajateks saamisele ka tööandjateks ning oleksid võimelised asutama uusi ettevõtteid ja kasutama uusi turge; |
| --- | --- |

79.

on veendunud, et on vaja parandada juhtimise ja finantsjuhtimise oskusi ja vastutustunnet ning edendada varasest east alates ettevõtjaharidust ja luua toetavad, ulatuslikud ja kvaliteetsed eelkoolisüsteemid ebasoodsas olukorras olevatele peredele, et realiseerida noorte inimeste potentsiaali, nii et nad oleksid võimelised saama lisaks töötajateks saamisele ka tööandjateks ning oleksid võimelised asutama uusi ettevõtteid ja kasutama uusi turge;

| 80. | tervitab selliseid kavasid nagu programm „Erasmus noortele ettevõtjatele“, mille eesmärk on aidata uutel ettevõtjatel omandada ettevõtte juhtimiseks asjakohaseid oskusi, ning on veendunud, et selliseid programme tuleks veel enam toetada, et aidata arvukamatel noortel ettevõtjatel tegevust alustada ja edu saavutada; on veendunud, et noorte ettevõtjate heaks tuleks kasutusele võtta toetusmeetmed, et hõlbustada nende juurdepääsu teabele ja rahastamisele, mis hõlmaksid ühtse teabepunkti teenuseid ning noorte toetamist tegutsevates ettevõtjate tugiorganisatsioonides; |
| --- | --- |

80.

tervitab selliseid kavasid nagu programm „Erasmus noortele ettevõtjatele“, mille eesmärk on aidata uutel ettevõtjatel omandada ettevõtte juhtimiseks asjakohaseid oskusi, ning on veendunud, et selliseid programme tuleks veel enam toetada, et aidata arvukamatel noortel ettevõtjatel tegevust alustada ja edu saavutada; on veendunud, et noorte ettevõtjate heaks tuleks kasutusele võtta toetusmeetmed, et hõlbustada nende juurdepääsu teabele ja rahastamisele, mis hõlmaksid ühtse teabepunkti teenuseid ning noorte toetamist tegutsevates ettevõtjate tugiorganisatsioonides;

| 81. | on veendunud, et vabaõpe, eelkõige noorteorganisatsioonides arendatav vabaõpe, edendab loovust, algatusvõimet ja isiklikku vastutustunnet ning võib suurendada noorte võimalusi tööturul; |
| --- | --- |

81.

on veendunud, et vabaõpe, eelkõige noorteorganisatsioonides arendatav vabaõpe, edendab loovust, algatusvõimet ja isiklikku vastutustunnet ning võib suurendada noorte võimalusi tööturul;

| 82. | rõhutab vajadust lisada ettevõtluskoolituse elemendid kõigisse haridus- ja koolitustasanditesse, kuna noortesse varases eas ettevõtlusvalmiduse süstimine on tõhus viis tööpuudusega, eriti noorte tööpuudusega võitlemiseks; nõuab sellega seoses tungivalt akadeemilise ja ärikogukonna vahelise aktiivse dialoogi loomist ja koostöö tegemist, mille eesmärk oleks noortele nõutud oskusi ja pädevusi andvate haridusprogrammide väljatöötamine; |
| --- | --- |

82.

rõhutab vajadust lisada ettevõtluskoolituse elemendid kõigisse haridus- ja koolitustasanditesse, kuna noortesse varases eas ettevõtlusvalmiduse süstimine on tõhus viis tööpuudusega, eriti noorte tööpuudusega võitlemiseks; nõuab sellega seoses tungivalt akadeemilise ja ärikogukonna vahelise aktiivse dialoogi loomist ja koostöö tegemist, mille eesmärk oleks noortele nõutud oskusi ja pädevusi andvate haridusprogrammide väljatöötamine;

| 83. | nõuab, et koostataks tulevikku vaatav ja tulemustele suunatud Euroopa oskuste strateegia, et suunata riiklikke oskuste strateegiaid ja integreerida need riiklikesse töökohtade loomise kavadesse, luues sellega põhjaliku raamistiku valdkondlike tegevuskavade jaoks, mille ettepanekud on esitatud tööhõivepaketis; |
| --- | --- |

83.

nõuab, et koostataks tulevikku vaatav ja tulemustele suunatud Euroopa oskuste strateegia, et suunata riiklikke oskuste strateegiaid ja integreerida need riiklikesse töökohtade loomise kavadesse, luues sellega põhjaliku raamistiku valdkondlike tegevuskavade jaoks, mille ettepanekud on esitatud tööhõivepaketis;

| 84. | rõhutab vajadust lihtsustada toetus- ja stimuleerivate meetmetega idufirmade, VKEde, mikroettevõtete ja sotsiaalmajanduses osalejate asutamist ja tegevust, samuti vajadust rakendada parema reguleerimise põhimõtet ning selle kohaselt käituda ning hõlbustada kvalifitseeritud tööjõu palkamist ja töötajate koolitamist; rõhutab sellega seoses, et maksukoormus peaks keskenduma tööjõu maksustamise asemel muudele maksuallikatele, mille mõju on tööhõivele ja majanduskasvule vähem negatiivne, tagades seejuures piisava sotsiaalkaitse taseme; |
| --- | --- |

84.

rõhutab vajadust lihtsustada toetus- ja stimuleerivate meetmetega idufirmade, VKEde, mikroettevõtete ja sotsiaalmajanduses osalejate asutamist ja tegevust, samuti vajadust rakendada parema reguleerimise põhimõtet ning selle kohaselt käituda ning hõlbustada kvalifitseeritud tööjõu palkamist ja töötajate koolitamist; rõhutab sellega seoses, et maksukoormus peaks keskenduma tööjõu maksustamise asemel muudele maksuallikatele, mille mõju on tööhõivele ja majanduskasvule vähem negatiivne, tagades seejuures piisava sotsiaalkaitse taseme;

| 85. | kutsub liikmesriike üles vähendama tööjõu maksukoormust; |
| --- | --- |

85.

kutsub liikmesriike üles vähendama tööjõu maksukoormust;

| 86. | tuletab meelde, et ligikaudu 99 % Euroopa ettevõtetest on VKEd, kellel on oluline osa konkurentsivõimelise tööturu loomisel ELis; rõhutab sellega seoses, et ELi õigusloomes on oluline lähtuda põhimõttest „kõigepealt mõtle väikestele“, sest see võimaldaks kaotada VKEde ees seisvad bürokraatlikud takistused ja kasutada ära kogu nende töökohtade loomise potentsiaali; |
| --- | --- |

86.

tuletab meelde, et ligikaudu 99 % Euroopa ettevõtetest on VKEd, kellel on oluline osa konkurentsivõimelise tööturu loomisel ELis; rõhutab sellega seoses, et ELi õigusloomes on oluline lähtuda põhimõttest „kõigepealt mõtle väikestele“, sest see võimaldaks kaotada VKEde ees seisvad bürokraatlikud takistused ja kasutada ära kogu nende töökohtade loomise potentsiaali;

| 87. | on veendunud, et ettevõtjad peaksid investeerima töötajate koolitusse ja õpipoisiõppesse ning et kehtestada tuleks selleks otstarbeks sobilikud stiimulid ning neid tuleks edasi arendada, sest see võimaldab ettevõtjatel oma tegevust laiendada ja luua uusi töökohti; usub, et tööandjate võrgustike arendamine aitaks anda VKEdele ja mikroettevõtjatele juurdepääsu vajalikule koolituse pakkumisele ja toele; |
| --- | --- |

87.

on veendunud, et ettevõtjad peaksid investeerima töötajate koolitusse ja õpipoisiõppesse ning et kehtestada tuleks selleks otstarbeks sobilikud stiimulid ning neid tuleks edasi arendada, sest see võimaldab ettevõtjatel oma tegevust laiendada ja luua uusi töökohti; usub, et tööandjate võrgustike arendamine aitaks anda VKEdele ja mikroettevõtjatele juurdepääsu vajalikule koolituse pakkumisele ja toele;

Innovatsioon ja digiteerimine, uued oskused ja töökohad

| 88. | toonitab innovatsiooni ja digiteerimise tähtsust majanduskasvu ja tootlikkuse ning õiglasema, jätkusuutlikuma ja kaasavama ühiskonna jaoks ja sellega seoses vajadust jagada teadmisi, loovust ja oskusi; peab oluliseks ka praeguste ja tulevaste töötajate ja tööandjate motiveeritust ning otsusekindlust uuenduslike, loovate ja digiteeritud toodete ning teenuste väljatöötamisel; rõhutab vajadust kaotada digitaalne lõhe ning tugevdada digitaalseid oskusi osana elukestvast õppest ning lisada õppekavadesse uus meedia ja uued tehnoloogiad; rõhutab, et vaja on arendada innovaatilisi õppimisviise ning parandada veebipõhise ja kaugõppe kättesaadavust avatud õppematerjalide kaudu, et soodustada hariduse ja koolituse võrdset kättesaadavust kõigi jaoks; |
| --- | --- |

88.

toonitab innovatsiooni ja digiteerimise tähtsust majanduskasvu ja tootlikkuse ning õiglasema, jätkusuutlikuma ja kaasavama ühiskonna jaoks ja sellega seoses vajadust jagada teadmisi, loovust ja oskusi; peab oluliseks ka praeguste ja tulevaste töötajate ja tööandjate motiveeritust ning otsusekindlust uuenduslike, loovate ja digiteeritud toodete ning teenuste väljatöötamisel; rõhutab vajadust kaotada digitaalne lõhe ning tugevdada digitaalseid oskusi osana elukestvast õppest ning lisada õppekavadesse uus meedia ja uued tehnoloogiad; rõhutab, et vaja on arendada innovaatilisi õppimisviise ning parandada veebipõhise ja kaugõppe kättesaadavust avatud õppematerjalide kaudu, et soodustada hariduse ja koolituse võrdset kättesaadavust kõigi jaoks;

| 89. | rõhutab vajadust teha kindlaks mitmesugused tärkavad tööstusharud ja peamised kasvusektorid, kus liikmesriigid võiksid keskenduda oma oskustebaasi arendamisele; |
| --- | --- |

89.

rõhutab vajadust teha kindlaks mitmesugused tärkavad tööstusharud ja peamised kasvusektorid, kus liikmesriigid võiksid keskenduda oma oskustebaasi arendamisele;

| 90. | juhib tähelepanu töökohtade loomise võimalustele, mida pakub digitaalse ühtse turu lõpuleviimine, energialiidu loomine, töökohtade loomine investeerimisega teadusse ja arendusse ning innovatsiooni, sotsiaalse ettevõtluse ja sotsiaalmajanduse propageerimine, tervishoiu- ja sotsiaalhoolekande valdkonna töötajate kvalifikatsiooni tõstmine ning transpordivõrkude edendamine; |
| --- | --- |

90.

juhib tähelepanu töökohtade loomise võimalustele, mida pakub digitaalse ühtse turu lõpuleviimine, energialiidu loomine, töökohtade loomine investeerimisega teadusse ja arendusse ning innovatsiooni, sotsiaalse ettevõtluse ja sotsiaalmajanduse propageerimine, tervishoiu- ja sotsiaalhoolekande valdkonna töötajate kvalifikatsiooni tõstmine ning transpordivõrkude edendamine;

| 91. | toob esile ettevõtjate viimase aja suundumuse tuua tootmine ja teenused tagasi ELi ning sellest tulenevad võimalused töökohtade loomiseks, eriti noortele; on veendunud, et ELi majandusel on ainulaadne võimalus kiirendada seda töökohtade tagasitoomise suundumust, tagades tööjõu oskuste vastavuse ettevõtjate vajadustele; |
| --- | --- |

91.

toob esile ettevõtjate viimase aja suundumuse tuua tootmine ja teenused tagasi ELi ning sellest tulenevad võimalused töökohtade loomiseks, eriti noortele; on veendunud, et ELi majandusel on ainulaadne võimalus kiirendada seda töökohtade tagasitoomise suundumust, tagades tööjõu oskuste vastavuse ettevõtjate vajadustele;

| 92. | rõhutab, kui tähtsad on loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonna uuringud ning juhib tähelepanu rollile, mida nad peavad täitma, et võimaldada Euroopal täita tehnoloogia arengu valdkonnas globaalsel tasandil tähtsat rolli; |
| --- | --- |

92.

rõhutab, kui tähtsad on loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonna uuringud ning juhib tähelepanu rollile, mida nad peavad täitma, et võimaldada Euroopal täita tehnoloogia arengu valdkonnas globaalsel tasandil tähtsat rolli;

| 93. | toetab Euroopa Komisjoni ja nõukogu eesistujariikide kolmiku koostöös toimuvat algatust ettevõtliku mõtteviisi edendamiseks Euroopas ning ülekantavate elukestvate oskuste arendamiseks; |
| --- | --- |

93.

toetab Euroopa Komisjoni ja nõukogu eesistujariikide kolmiku koostöös toimuvat algatust ettevõtliku mõtteviisi edendamiseks Euroopas ning ülekantavate elukestvate oskuste arendamiseks;

| 94. | rõhutab, et ELis on puudus oskustest loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonnas, samas kui sotsiaalteaduste valdkonnas on hariduse omandanuid liiga palju; on arvamusel, et vajalikud on Euroopa ja riikliku tasandi täiendavad algatused, et reageerida kitsaskohtadele loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonnaga seotud töökohtadel ja õppealadel; soovitab komisjonil ja liikmesriikidel võtta meetmeid, et suurendada loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonna õppeainete atraktiivsust ja väärtust ning julgustada noori inimesi, sealhulgas naisi, alustama õpinguid loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonnas; |
| --- | --- |

94.

rõhutab, et ELis on puudus oskustest loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonnas, samas kui sotsiaalteaduste valdkonnas on hariduse omandanuid liiga palju; on arvamusel, et vajalikud on Euroopa ja riikliku tasandi täiendavad algatused, et reageerida kitsaskohtadele loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonnaga seotud töökohtadel ja õppealadel; soovitab komisjonil ja liikmesriikidel võtta meetmeid, et suurendada loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonna õppeainete atraktiivsust ja väärtust ning julgustada noori inimesi, sealhulgas naisi, alustama õpinguid loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonnas;

| 95. | tuletab meelde, et isegi 21. sajandil on veel olemas koht traditsioonilisele oskusteabele, millel rajanevad stabiilsed töökohad ja mida ei saa sisse osta ning millel põhinevad mitmed valdkonnad, milles Euroopa on tipptasemel; nõuab toetust, mis võimaldaks neid traditsioonilisi oskusi säilitada ja koolituse kaudu uutele põlvkondadele edasi anda, ühendades need võimaluse korral uue oskusteabega, sealhulgas digitaaloskustega, et kasutada nende potentsiaali maksimaalselt ära; |
| --- | --- |

95.

tuletab meelde, et isegi 21. sajandil on veel olemas koht traditsioonilisele oskusteabele, millel rajanevad stabiilsed töökohad ja mida ei saa sisse osta ning millel põhinevad mitmed valdkonnad, milles Euroopa on tipptasemel; nõuab toetust, mis võimaldaks neid traditsioonilisi oskusi säilitada ja koolituse kaudu uutele põlvkondadele edasi anda, ühendades need võimaluse korral uue oskusteabega, sealhulgas digitaaloskustega, et kasutada nende potentsiaali maksimaalselt ära;

Meetmed noorte ja eakamate ning puuetega töötajate toetuseks

| 96. | rõhutab, et on vaja ning tähtis võtta erimeetmeid ja toetada tööandjaid, eriti VKEsid, et aidata neil suurendada kvaliteeti ja jätkusuutlikku tööhõivet, tagada tööpõhine koolitus ning pakkuda karjääri edendamise võimalusi tööturul ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele, sealhulgas noortele, eakatele töötajatele, naistele, ränduritele, puuetega isikutele ja pikaajaliselt töötutele; tunnistab ja toetab nii riiklike kui ka erasektori tööturuasutuste rolli konkurentsivõimeliste tööturgude edendamisel; toonitab taas tööandjate ja haridusasutuste sotsiaalse ja majandusliku vastutuse tähtsust kõigi töötajate ja ühiskonna ees; on veendunud, et niisugust sotsiaalset vastutust tuleks nõuda ka hariduse ja koolituse eest vastutavatelt asutustelt; |
| --- | --- |

96.

rõhutab, et on vaja ning tähtis võtta erimeetmeid ja toetada tööandjaid, eriti VKEsid, et aidata neil suurendada kvaliteeti ja jätkusuutlikku tööhõivet, tagada tööpõhine koolitus ning pakkuda karjääri edendamise võimalusi tööturul ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele, sealhulgas noortele, eakatele töötajatele, naistele, ränduritele, puuetega isikutele ja pikaajaliselt töötutele; tunnistab ja toetab nii riiklike kui ka erasektori tööturuasutuste rolli konkurentsivõimeliste tööturgude edendamisel; toonitab taas tööandjate ja haridusasutuste sotsiaalse ja majandusliku vastutuse tähtsust kõigi töötajate ja ühiskonna ees; on veendunud, et niisugust sotsiaalset vastutust tuleks nõuda ka hariduse ja koolituse eest vastutavatelt asutustelt;

| 97. | tunnistab raskusi, mida noored tööturule sisenemisel kogevad; tuletab meelde kui tähtis on saada esimene töökogemus õpingute käigus, et omandada tööalaseks konkurentsivõimeks vajalikud oskused ning muuta üleminek koolist töökohale tõhusamaks ja tulemuslikumaks; juhib tähelepanu noorte ettevõtluses peituvale potentsiaalile, ning rõhutab, et tööandjad ja liikmesriigid peaksid võtma vastutuse pakkuda noortele võimalust sellise töökogemuse saamiseks ning toetada noori õigete oskuste omandamisel; rõhutab lisaks koolide ja tööandjate vahel sel eesmärgil tehtava koostöö tähtsust ning kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike üles ettevõtlust rohkem soodustama ning toetama noori oma ideede edukateks äriplaanideks muutmisel; |
| --- | --- |

97.

tunnistab raskusi, mida noored tööturule sisenemisel kogevad; tuletab meelde kui tähtis on saada esimene töökogemus õpingute käigus, et omandada tööalaseks konkurentsivõimeks vajalikud oskused ning muuta üleminek koolist töökohale tõhusamaks ja tulemuslikumaks; juhib tähelepanu noorte ettevõtluses peituvale potentsiaalile, ning rõhutab, et tööandjad ja liikmesriigid peaksid võtma vastutuse pakkuda noortele võimalust sellise töökogemuse saamiseks ning toetada noori õigete oskuste omandamisel; rõhutab lisaks koolide ja tööandjate vahel sel eesmärgil tehtava koostöö tähtsust ning kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike üles ettevõtlust rohkem soodustama ning toetama noori oma ideede edukateks äriplaanideks muutmisel;

Poliitilised ettepanekud ja soovitused

| 98. | kutsub komisjoni, liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi üles investeerima innovatiivsetesse ja paljutõotavatesse uutesse majandussektoritesse, et ergutada investeerimist ELis, et suurendada majanduskasvu ning uut, kvaliteetset ja jätkusuutlikku tööhõivet, mis aitab saavutada õiglasemat, jätkusuutlikku ja kaasavamat ühiskonda; rõhutab lisaks, kui tähtis on, et liikmesriigid rakendavad majandus- ja finantsmeetmeid ning viivad läbi tööturureforme, mis põhinevad selgetel, andmepõhistel ja mõõdetavatel näitajatel, mille tõhusus on tõendatud; |
| --- | --- |

98.

kutsub komisjoni, liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi üles investeerima innovatiivsetesse ja paljutõotavatesse uutesse majandussektoritesse, et ergutada investeerimist ELis, et suurendada majanduskasvu ning uut, kvaliteetset ja jätkusuutlikku tööhõivet, mis aitab saavutada õiglasemat, jätkusuutlikku ja kaasavamat ühiskonda; rõhutab lisaks, kui tähtis on, et liikmesriigid rakendavad majandus- ja finantsmeetmeid ning viivad läbi tööturureforme, mis põhinevad selgetel, andmepõhistel ja mõõdetavatel näitajatel, mille tõhusus on tõendatud;

| 99. | kutsub liikmesriike üles tagama, et lisaks kvaliteetsete töökohtade loomise soodustamisele oleksid tööturureformid suunatud killustatuse vähendamisele, haavatavate elanikkonnarühmade tööturule toomisele, soolise võrdõiguslikkuse edendamisele, palgavaesuse vähendamisele ning kõigile töötajatele, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjatele piisava sotsiaalkaitse tagamisele; |
| --- | --- |

99.

kutsub liikmesriike üles tagama, et lisaks kvaliteetsete töökohtade loomise soodustamisele oleksid tööturureformid suunatud killustatuse vähendamisele, haavatavate elanikkonnarühmade tööturule toomisele, soolise võrdõiguslikkuse edendamisele, palgavaesuse vähendamisele ning kõigile töötajatele, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjatele piisava sotsiaalkaitse tagamisele;

| 100. | kutsub liikmesriike üles investeerima alusharidusse, võõrkeelte varajasse õpetamisse ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia õppesse põhihariduse raames; |
| --- | --- |

100.

kutsub liikmesriike üles investeerima alusharidusse, võõrkeelte varajasse õpetamisse ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia õppesse põhihariduse raames;

| 101. | kutsub liikmesriike üles võtma täielikult arvesse automatiseerumise tähtsust, mis võib olla paljude töökohtade kvaliteetset tähtsust vähendav suundumus, ning suunama oma töötute koolitusprogrammid ebaregulaarsete töökohtade jaoks vajalike oskuste omandamisele; |
| --- | --- |

101.

kutsub liikmesriike üles võtma täielikult arvesse automatiseerumise tähtsust, mis võib olla paljude töökohtade kvaliteetset tähtsust vähendav suundumus, ning suunama oma töötute koolitusprogrammid ebaregulaarsete töökohtade jaoks vajalike oskuste omandamisele;

| 102. | kutsub liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi üles õppima parimatest tavadest ning muutma need poliitilisteks meetmeteks, mis suurendavad tööhõivemäära ning vähendavad vaesust ja ebavõrdsust, ning viima läbi nendel tavadel põhinevad ambitsioonikamad reformid; kutsub liikmesriike lisaks üles võrdlema ja hindama nende tavade tulemuslikkust, tagama õige tasakaalu töötajate ja ettevõtete kohanemisvõime ja turvalisuse vahel ning võtma arvesse liikmesriikide tööturgude ja haridussüsteemide eripära; |
| --- | --- |

102.

kutsub liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi üles õppima parimatest tavadest ning muutma need poliitilisteks meetmeteks, mis suurendavad tööhõivemäära ning vähendavad vaesust ja ebavõrdsust, ning viima läbi nendel tavadel põhinevad ambitsioonikamad reformid; kutsub liikmesriike lisaks üles võrdlema ja hindama nende tavade tulemuslikkust, tagama õige tasakaalu töötajate ja ettevõtete kohanemisvõime ja turvalisuse vahel ning võtma arvesse liikmesriikide tööturgude ja haridussüsteemide eripära;

| 103. | kutsub linnu ja piirkondi üles keskenduma kvaliteetsele haridusele ja koolitusele, võideldes haridussüsteemist varakult lahkumisega ja noorte tööpuudusega, kuna noored inimesed vajavad pakiliselt uusi väljavaateid ning nende toetamiseks tuleb teha kõik, mis võimalik; |
| --- | --- |

103.

kutsub linnu ja piirkondi üles keskenduma kvaliteetsele haridusele ja koolitusele, võideldes haridussüsteemist varakult lahkumisega ja noorte tööpuudusega, kuna noored inimesed vajavad pakiliselt uusi väljavaateid ning nende toetamiseks tuleb teha kõik, mis võimalik;

| 104. | kutsub liikmesriike üles töötama välja kollektiivsed lähenemised, näiteks tööandjate võrgustikud, mis aitavad kaotada piiranguid, mis ei võimalda tööandjatel teostada ulatuslikumate eesmärkidega kavasid tööjõu arendamise valdkonnas; |
| --- | --- |

104.

kutsub liikmesriike üles töötama välja kollektiivsed lähenemised, näiteks tööandjate võrgustikud, mis aitavad kaotada piiranguid, mis ei võimalda tööandjatel teostada ulatuslikumate eesmärkidega kavasid tööjõu arendamise valdkonnas;

| 105. | palub komisjonil ja liikmesriikidel edendada ja toetada sotsiaalseid ettevõtteid, kes täidavad oma kohustusi keskkonna, tarbijate ja tööandjate suhtes; |
| --- | --- |

105.

palub komisjonil ja liikmesriikidel edendada ja toetada sotsiaalseid ettevõtteid, kes täidavad oma kohustusi keskkonna, tarbijate ja tööandjate suhtes;

| 106. | kutsub liikmesriike üles kehtestama palgalõhe vähendamiseks miinimumpalka, mis põhineb igale liikmesriigile ette nähtud vahemikul, millega tagatakse korralik sissetulek õiguslike vahendite või lepingu alusel ja kooskõlas riigi tavadega; |
| --- | --- |

106.

kutsub liikmesriike üles kehtestama palgalõhe vähendamiseks miinimumpalka, mis põhineb igale liikmesriigile ette nähtud vahemikul, millega tagatakse korralik sissetulek õiguslike vahendite või lepingu alusel ja kooskõlas riigi tavadega;

| 107. | kutsub liikmesriike üles lisama oma haridusprogrammidesse juhtimis- ja haldusoskusi, ettevõtlus- ja finantsharidust, ettevõtte alustamise teemalist nõustamist ning kommunikatsioonitehnoloogiat, mis hõlmaksid elukestva õppe strateegiaid ning pöörama esmajoones tähelepanu kvaliteetse kutsehariduse ja -koolituse programmide edasiarendamisele, mis hõlmaks Euroopa käsitöönduse edendamist, võttes samal ajal arvesse liikmesriikide tööturgude ja haridussüsteemide erinevusi ning hoidudes ühetaolisest lähenemisest; |
| --- | --- |

107.

kutsub liikmesriike üles lisama oma haridusprogrammidesse juhtimis- ja haldusoskusi, ettevõtlus- ja finantsharidust, ettevõtte alustamise teemalist nõustamist ning kommunikatsioonitehnoloogiat, mis hõlmaksid elukestva õppe strateegiaid ning pöörama esmajoones tähelepanu kvaliteetse kutsehariduse ja -koolituse programmide edasiarendamisele, mis hõlmaks Euroopa käsitöönduse edendamist, võttes samal ajal arvesse liikmesriikide tööturgude ja haridussüsteemide erinevusi ning hoidudes ühetaolisest lähenemisest;

| 108. | palub komisjonil välja töötada konkreetsete tegevuste ja elukutsetega seotud ühiste oskuste tunnustamise ja valideerimise Euroopa platvormi, mis hõlmab vabatahtliku tööga omandatud oskuste tunnustamist; |
| --- | --- |

108.

palub komisjonil välja töötada konkreetsete tegevuste ja elukutsetega seotud ühiste oskuste tunnustamise ja valideerimise Euroopa platvormi, mis hõlmab vabatahtliku tööga omandatud oskuste tunnustamist;

| 109. | kutsub liikmesriike üles rakendama nõukogu 2012. aasta soovitusi mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta mitteformaalse õppega omandatud oskuste tunnustamise vahendina, eelkõige vabatahtliku ja noorte töö valdkonnas, ning toetama elukestva õppe poliitika rakendamist; |
| --- | --- |

109.

kutsub liikmesriike üles rakendama nõukogu 2012. aasta soovitusi mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta mitteformaalse õppega omandatud oskuste tunnustamise vahendina, eelkõige vabatahtliku ja noorte töö valdkonnas, ning toetama elukestva õppe poliitika rakendamist;

| 110. | palub liikmesriikidel toetada tööturu sidusrühmade, sealhulgas tööandjate ja töötajate organisatsioonide, koolitusasutuste ning riiklike ja erasektori tööturuasutuste tihedat ja süstemaatilist kaasamist kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil, sealhulgas nendevahelise kommunikatsiooni ja teabe jagamise edendamist, et tugevdada hariduse ja koolituse ning töökoha sidemeid, sobitada paremini pakkumist ja nõudlust ning osata prognoosida ja kavandada tööturu tulevasi oskustevajadusi ja kvalifikatsioone; |
| --- | --- |

110.

palub liikmesriikidel toetada tööturu sidusrühmade, sealhulgas tööandjate ja töötajate organisatsioonide, koolitusasutuste ning riiklike ja erasektori tööturuasutuste tihedat ja süstemaatilist kaasamist kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil, sealhulgas nendevahelise kommunikatsiooni ja teabe jagamise edendamist, et tugevdada hariduse ja koolituse ning töökoha sidemeid, sobitada paremini pakkumist ja nõudlust ning osata prognoosida ja kavandada tööturu tulevasi oskustevajadusi ja kvalifikatsioone;

| 111. | kutsub komisjoni, liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi üles looma finants- ja majanduslikke stiimuleid, mis toetavad täiskasvanuõppes ja -koolituses osalemist, et kindlustada tulevikuks heade oskustega tööjõud; soovitab võtta nende stiimulite aluseks mõõdetavad ja andmepõhised näitajad, mille tulemuslikkust saab tõendada; |
| --- | --- |

111.

kutsub komisjoni, liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi üles looma finants- ja majanduslikke stiimuleid, mis toetavad täiskasvanuõppes ja -koolituses osalemist, et kindlustada tulevikuks heade oskustega tööjõud; soovitab võtta nende stiimulite aluseks mõõdetavad ja andmepõhised näitajad, mille tulemuslikkust saab tõendada;

| 112. | palub liikmesriikidel pakkuda asjakohast koolitust ning tagada õpetajate ja haridusjuhtide pidev professionaalne arendamine, et aidata neil kasutada kõige asjakohasemaid õppemeetodeid ning võimaldada arendada Euroopa noorte 21. sajandiks vajalikke oskusi ja pädevust; rõhutab seepärast, kui tähtis on koolitada õpetajaid ning anda neile praktikat teooriaga ühendavaid kogemustepõhiseid oskusteadmisi, eriti uute tehnoloogiate ja digiteerimise valdkonnas, et nad saaksid need teadmised õpilastele edasi anda; |
| --- | --- |

112.

palub liikmesriikidel pakkuda asjakohast koolitust ning tagada õpetajate ja haridusjuhtide pidev professionaalne arendamine, et aidata neil kasutada kõige asjakohasemaid õppemeetodeid ning võimaldada arendada Euroopa noorte 21. sajandiks vajalikke oskusi ja pädevust; rõhutab seepärast, kui tähtis on koolitada õpetajaid ning anda neile praktikat teooriaga ühendavaid kogemustepõhiseid oskusteadmisi, eriti uute tehnoloogiate ja digiteerimise valdkonnas, et nad saaksid need teadmised õpilastele edasi anda;

| 113. | kutsub komisjoni üles võtma kiiresti konkreetseid meetmeid, et kohaldada poliitikat ja kehtivaid õigusakte kutsekvalifikatsioonide ja akadeemiliste kraadide vastastikuse tunnustamise kohta ELis, mis on vahend ELi-sisese tööjõu liikuvuse edendamiseks ja täitmata töökohtade probleemi lahendamiseks; |
| --- | --- |

113.

kutsub komisjoni üles võtma kiiresti konkreetseid meetmeid, et kohaldada poliitikat ja kehtivaid õigusakte kutsekvalifikatsioonide ja akadeemiliste kraadide vastastikuse tunnustamise kohta ELis, mis on vahend ELi-sisese tööjõu liikuvuse edendamiseks ja täitmata töökohtade probleemi lahendamiseks;

| 114. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles koostama prognoose muutuvate tööturgude kohta, eelkõige seoses globaliseerumise põhjustatud mureküsimustega, ning liikmesriikide kaupa prognoose töökohtade ja oskuste kohta sektorite lõikes; |
| --- | --- |

114.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles koostama prognoose muutuvate tööturgude kohta, eelkõige seoses globaliseerumise põhjustatud mureküsimustega, ning liikmesriikide kaupa prognoose töökohtade ja oskuste kohta sektorite lõikes;

o

o o

| 115. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

115.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2014)0038.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0394.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0110.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2014)0010.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0037.

(6)  ELT C 398, 22.12.2012, lk 1.

(7)  ELT L 394, 30.12.2006, lk 10.

(8)  Vastavalt Euroopa Komisjoni 2015. aasta märtsi tööhõive ja sotsiaalse olukorra kvartaliülevaatele.

(9)  Euroopa Komisjoni 2013. aasta väljaanne tööhõive ja sotsiaalsete arengute kohta Euroopas (Employment and Social Developments in Europe).

(10)  Vastavalt Euroopa Komisjoni 13. aprilli 2015. aasta märtsi tööhõive ja sotsiaalse olukorra kvartaliülevaatele.

---

| 22.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 316/246 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 316/246

---

P8_TA(2015)0322

30. ja 31. aastaaruanne ELi õiguse kohaldamise järelevalve kohta (2012–2013)

Euroopa Parlamendi 10. septembri 2015. aasta resolutsioon ELi õiguse kohaldamise järelevalvet käsitleva 30. ja 31. aastaaruande (2012–2013) kohta (2014/2253(INI))

(2017/C 316/28)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 30. aastaaruannet ELi õiguse kohaldamise järelevalve kohta (2012) (COM(2013)0726), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 30. aastaaruannet ELi õiguse kohaldamise järelevalve kohta (2012) (COM(2013)0726),

| — | võttes arvesse ELi õiguse kohaldamise järelevalvet käsitlevat 31. aastaaruannet (2013) (COM(2014)0612), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi õiguse kohaldamise järelevalvet käsitlevat 31. aastaaruannet (2013) (COM(2014)0612),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet „Katseprojekti „EU Pilot“ hindamise aruanne“ (COM(2010)0070), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet „Katseprojekti „EU Pilot“ hindamise aruanne“ (COM(2010)0070),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet „Katseprojekti „EU Pilot“ teine hindamisaruanne“ (COM(2011)0930), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet „Katseprojekti „EU Pilot“ teine hindamisaruanne“ (COM(2011)0930),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. märtsi 2002. aasta teatist suhtlemisest ühenduse õiguse rikkumise kohta kaebuse esitajaga (COM(2002)0141), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. märtsi 2002. aasta teatist suhtlemisest ühenduse õiguse rikkumise kohta kaebuse esitajaga (COM(2002)0141),

| — | võttes arvesse komisjoni 2. aprilli 2012. aasta teatist „Liidu õiguse kohaldamise kohta kaebuse esitanuga suhtlemise ajakohastamine“ (COM(2012)0154), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. aprilli 2012. aasta teatist „Liidu õiguse kohaldamise kohta kaebuse esitanuga suhtlemise ajakohastamine“ (COM(2012)0154),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkulepet (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkulepet (1),

| — | võttes arvesse oma 4. veebruari 2014. aasta resolutsiooni 29. aastaaruande kohta Euroopa Liidu õiguse kohaldamise järelevalve kohta (2011) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. veebruari 2014. aasta resolutsiooni 29. aastaaruande kohta Euroopa Liidu õiguse kohaldamise järelevalve kohta (2011) (2),

| — | võttes arvesse uuringut „The impact of the crisis on fundamental rights across Member States of the EU – Comparative analysis“ (Kriisi mõju põhiõigustele ELi liikmesriikides. Võrdlev analüüs) (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse uuringut „The impact of the crisis on fundamental rights across Member States of the EU – Comparative analysis“ (Kriisi mõju põhiõigustele ELi liikmesriikides. Võrdlev analüüs) (3),

| — | võttes arvesse komisjoni poolt 19. mail 2015 vastu võetud parema õigusloome paketti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni poolt 19. mail 2015 vastu võetud parema õigusloome paketti,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52 ja artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52 ja artikli 132 lõiget 2,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni, põhiseaduskomisjoni ning petitsioonikomisjoni arvamusi (A8-0242/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni, põhiseaduskomisjoni ning petitsioonikomisjoni arvamusi (A8-0242/2015),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 17 kohaselt loetakse komisjoni peamiseks ülesandeks aluslepingute täitmise järelevalvet; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 17 kohaselt loetakse komisjoni peamiseks ülesandeks aluslepingute täitmise järelevalvet;

| B. | arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõikele 1 on Euroopa Liidu põhiõiguste hartal aluslepingutega võrreldes samaväärne õigusjõud ning see on ette nähtud liidu institutsioonidele, organitele ja asutustele ning liikmesriikidele üksnes liidu õiguse kohaldamise korral (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 51 lõige 1); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõikele 1 on Euroopa Liidu põhiõiguste hartal aluslepingutega võrreldes samaväärne õigusjõud ning see on ette nähtud liidu institutsioonidele, organitele ja asutustele ning liikmesriikidele üksnes liidu õiguse kohaldamise korral (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 51 lõige 1);

| C. | arvestades, et vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 258 esimesele ja teisele lõigule esitab komisjon liikmesriigile põhjendatud arvamuse, kui ta on arvamusel, et liikmesriik ei ole täitnud aluslepingutest tulenevat kohustust, ning komisjon võib anda asja Euroopa Liidu Kohtusse, kui asjaomane riik ei järgi seda arvamust komisjoni seatud tähtaja jooksul; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 258 esimesele ja teisele lõigule esitab komisjon liikmesriigile põhjendatud arvamuse, kui ta on arvamusel, et liikmesriik ei ole täitnud aluslepingutest tulenevat kohustust, ning komisjon võib anda asja Euroopa Liidu Kohtusse, kui asjaomane riik ei järgi seda arvamust komisjoni seatud tähtaja jooksul;

| D. | arvestades, et Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppes sätestatakse kõiki ametliku teatamise kirjal põhinevaid rikkumismenetlusi käsitleva teabe jagamine, kuid ei hõlmata mitteametlikku EU Piloti menetlust, mis eelneb ametlike rikkumismenetluste algatamisele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppes sätestatakse kõiki ametliku teatamise kirjal põhinevaid rikkumismenetlusi käsitleva teabe jagamine, kuid ei hõlmata mitteametlikku EU Piloti menetlust, mis eelneb ametlike rikkumismenetluste algatamisele;

| E. | arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 41 määratletakse õigus heale haldusele kui igaühe õigus sellele, et liidu institutsioonid käsitleksid tema küsimusi erapooletult, õiglaselt ja mõistliku aja jooksul, ning ELi toimimise lepingu artiklis 298 sätestatakse, et liidu institutsioone, organeid ja asutusi abistab nende ülesannete täitmisel avatud, tõhus ja sõltumatu Euroopa halduskorraldus; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 41 määratletakse õigus heale haldusele kui igaühe õigus sellele, et liidu institutsioonid käsitleksid tema küsimusi erapooletult, õiglaselt ja mõistliku aja jooksul, ning ELi toimimise lepingu artiklis 298 sätestatakse, et liidu institutsioone, organeid ja asutusi abistab nende ülesannete täitmisel avatud, tõhus ja sõltumatu Euroopa halduskorraldus;

| F. | arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 51 kohaselt piirdub liikmesriikide kohustus järgida hartat üksnes olukordades, kus nad kohaldavad ELi õigust, kuid ei sätestata sellist piirangut kohustustele, mis on hartast tulenevalt ette nähtud ELi institutsioonidele, organitele ja asutustele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 51 kohaselt piirdub liikmesriikide kohustus järgida hartat üksnes olukordades, kus nad kohaldavad ELi õigust, kuid ei sätestata sellist piirangut kohustustele, mis on hartast tulenevalt ette nähtud ELi institutsioonidele, organitele ja asutustele;

| G. | arvestades, et hiljutise finantskriisiga seoses on liikmesriigid võtnud meetmeid, mis ohustavad ELi esmast õigust, eelkõige sätteid, mis käsitlevad sotsiaalsete ja majanduslike õiguste kaitset; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et hiljutise finantskriisiga seoses on liikmesriigid võtnud meetmeid, mis ohustavad ELi esmast õigust, eelkõige sätteid, mis käsitlevad sotsiaalsete ja majanduslike õiguste kaitset;

| 1. | märgib, et kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 27. oktoobri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta on komisjon andnud kahele seadusandjale aru selle deklaratsiooni rakendamisest; |
| --- | --- |

1.

märgib, et kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 27. oktoobri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta on komisjon andnud kahele seadusandjale aru selle deklaratsiooni rakendamisest;

| 2. | tunneb heameelt komisjoni koostatud ELi õiguse kohaldamise järelevalvet käsitleva 30. ja 31. aastaaruande üle ning märgib, et nende aruannete kohaselt olid neli peamist valdkonda, milles liikmesriikide suhtes algatati 2012. aastal ülevõtmisega seotud rikkumismenetlusi, transport, tervise- ja tarbijakaitse, keskkonnakaitse ning siseturu ja teenustega seotud küsimused, samas kui 2013. aastal olid kõige probleemsemad valdkonnad keskkond, tervise- ja tarbijakaitse, siseturg ja teenused ning transport; tuletab siiski meelde, et see järelhindamine ei asenda komisjoni kohustust teostada tõhusat ja õigeaegset järelevalvet ELi õigusaktide kohaldamise ja rakendamise üle, ning märgib, et parlament võiks olla abiks õigusaktide rakendamise läbivaatamisel komisjoni kontrollimise abil; |
| --- | --- |

2.

tunneb heameelt komisjoni koostatud ELi õiguse kohaldamise järelevalvet käsitleva 30. ja 31. aastaaruande üle ning märgib, et nende aruannete kohaselt olid neli peamist valdkonda, milles liikmesriikide suhtes algatati 2012. aastal ülevõtmisega seotud rikkumismenetlusi, transport, tervise- ja tarbijakaitse, keskkonnakaitse ning siseturu ja teenustega seotud küsimused, samas kui 2013. aastal olid kõige probleemsemad valdkonnad keskkond, tervise- ja tarbijakaitse, siseturg ja teenused ning transport; tuletab siiski meelde, et see järelhindamine ei asenda komisjoni kohustust teostada tõhusat ja õigeaegset järelevalvet ELi õigusaktide kohaldamise ja rakendamise üle, ning märgib, et parlament võiks olla abiks õigusaktide rakendamise läbivaatamisel komisjoni kontrollimise abil;

| 3. | tuletab meelde, et Euroopa Liidus, mis on rajatud õigusriigi põhimõttele ning õiguskindlusele ja prognoositavusele, peavad ELi kodanikud õigusega saama esimestena selget, arusaadavat, läbipaistvat ja õigeaegset teavet (interneti ja muude vahendite kaudu) selle kohta, kas ja millised siseriiklikud õigusnormid on ELi õigusaktide ülevõtmisel vastu võetud ning millised riigiasutused vastutavad nende nõuetekohase rakendamise eest; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde, et Euroopa Liidus, mis on rajatud õigusriigi põhimõttele ning õiguskindlusele ja prognoositavusele, peavad ELi kodanikud õigusega saama esimestena selget, arusaadavat, läbipaistvat ja õigeaegset teavet (interneti ja muude vahendite kaudu) selle kohta, kas ja millised siseriiklikud õigusnormid on ELi õigusaktide ülevõtmisel vastu võetud ning millised riigiasutused vastutavad nende nõuetekohase rakendamise eest;

| 4. | märgib, et kodanikud ja ettevõtted eeldavad, et õigusraamistik on lihtne, prognoositav ja usaldusväärne; |
| --- | --- |

4.

märgib, et kodanikud ja ettevõtted eeldavad, et õigusraamistik on lihtne, prognoositav ja usaldusväärne;

| 5. | nõuab tungivalt, et komisjon võtaks õigusaktide koostamisel ja hindamisel rohkem arvesse seda, millise koormuse need võivad VKEdele põhjustada; |
| --- | --- |

5.

nõuab tungivalt, et komisjon võtaks õigusaktide koostamisel ja hindamisel rohkem arvesse seda, millise koormuse need võivad VKEdele põhjustada;

| 6. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles koordineerima oma jõupingutusi õigusloomeprotsessi varasemas etapis, eesmärgiga tagada, et lõpptulemust saab rakendada tõhusamalt; |
| --- | --- |

6.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles koordineerima oma jõupingutusi õigusloomeprotsessi varasemas etapis, eesmärgiga tagada, et lõpptulemust saab rakendada tõhusamalt;

| 7. | märgib, et ELi õiguse hilinenud ja ebaõige ülevõtmine ning halb kohaldamine võib tuua kaasa erinevused liikmesriikide vahel ning moonutada võrdseid tingimusi kogu ELis; |
| --- | --- |

7.

märgib, et ELi õiguse hilinenud ja ebaõige ülevõtmine ning halb kohaldamine võib tuua kaasa erinevused liikmesriikide vahel ning moonutada võrdseid tingimusi kogu ELis;

| 8. | kutsub komisjoni üles kohtlema kõiki liikmesriike võrdselt, olenemata nende suurusest või sellest, millal nad ELiga liitusid; |
| --- | --- |

8.

kutsub komisjoni üles kohtlema kõiki liikmesriike võrdselt, olenemata nende suurusest või sellest, millal nad ELiga liitusid;

| 9. | märgib, et ELi õigusaktide rakendamine ja ülevõtmine on liikmesriikides jätkuvalt ebaühtlane; märgib, et teises liikmesriigis elada, töötada või ettevõtlusega tegeleda soovivad kodanikud seisavad igapäevaselt silmitsi jätkuvate probleemidega, mis on tingitud ELi õiguse ebaühtlasest rakendamisest liikmesriikide õigussüsteemides; |
| --- | --- |

9.

märgib, et ELi õigusaktide rakendamine ja ülevõtmine on liikmesriikides jätkuvalt ebaühtlane; märgib, et teises liikmesriigis elada, töötada või ettevõtlusega tegeleda soovivad kodanikud seisavad igapäevaselt silmitsi jätkuvate probleemidega, mis on tingitud ELi õiguse ebaühtlasest rakendamisest liikmesriikide õigussüsteemides;

| 10. | tuletab meelde, et vastavalt ELi lepingu artiklile 17 vastutab komisjon selle eest, et rakendatakse liidu õigust, sealhulgas Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (ELi lepingu artikli 6 lõige 1), mille sätted on ette nähtud liidu institutsioonidele, organitele ja asutustele ning liikmesriikidele üksnes liidu õiguse kohaldamise korral (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 51 lõige 1); tuletab meelde, et komisjonil on õigus algatada ELi toimimise lepingu artiklite 258–260 alusel rikkumismenetlusi, et tagada ELi õigusaktide järgimine; palub komisjonil siiski hõlbustada parlamendi ülesannete täitmist kaasseadusandjana ning anda parlamendile piisavat teavet ja aru; |
| --- | --- |

10.

tuletab meelde, et vastavalt ELi lepingu artiklile 17 vastutab komisjon selle eest, et rakendatakse liidu õigust, sealhulgas Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (ELi lepingu artikli 6 lõige 1), mille sätted on ette nähtud liidu institutsioonidele, organitele ja asutustele ning liikmesriikidele üksnes liidu õiguse kohaldamise korral (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 51 lõige 1); tuletab meelde, et komisjonil on õigus algatada ELi toimimise lepingu artiklite 258–260 alusel rikkumismenetlusi, et tagada ELi õigusaktide järgimine; palub komisjonil siiski hõlbustada parlamendi ülesannete täitmist kaasseadusandjana ning anda parlamendile piisavat teavet ja aru;

| 11. | märgib, et kokku lõpetati 731 rikkumismenetlust, kuna asjaomased liikmesriigid tõendasid oma õigusaktide vastavust ELi õigusele; juhib tähelepanu tõsiasjale, et 2013. aastal tegi Euroopa Kohus ELi toimimise lepingu artikli 258 alusel 52 otsust, millest 31 otsust (59,6 %) tehti liikmesriikide kahjuks; tuletab statistika mõistmiseks meelde, et praeguseni on kohus andnud 3 274 (87,3 %) rikkumismenetluses tehtud otsuses õiguse komisjonile; palub komisjonil pöörata erilist tähelepanu kõigi kohtuotsuste tegelikule jõustamisele; |
| --- | --- |

11.

märgib, et kokku lõpetati 731 rikkumismenetlust, kuna asjaomased liikmesriigid tõendasid oma õigusaktide vastavust ELi õigusele; juhib tähelepanu tõsiasjale, et 2013. aastal tegi Euroopa Kohus ELi toimimise lepingu artikli 258 alusel 52 otsust, millest 31 otsust (59,6 %) tehti liikmesriikide kahjuks; tuletab statistika mõistmiseks meelde, et praeguseni on kohus andnud 3 274 (87,3 %) rikkumismenetluses tehtud otsuses õiguse komisjonile; palub komisjonil pöörata erilist tähelepanu kõigi kohtuotsuste tegelikule jõustamisele;

| 12. | tunneb heameelt, et komisjon kasutab aktiivsemalt liikmesriikidele adresseeritud ELi uute õigusaktide rakendamise kavasid, sest see suurendab tõenäosust, et rakendamine toimub õigeaegselt ja korrektselt, ennetab ülevõtmise ja kohaldamisega seotud probleeme ning mõjutab omakorda esitatud petitsioonide arvu; |
| --- | --- |

12.

tunneb heameelt, et komisjon kasutab aktiivsemalt liikmesriikidele adresseeritud ELi uute õigusaktide rakendamise kavasid, sest see suurendab tõenäosust, et rakendamine toimub õigeaegselt ja korrektselt, ennetab ülevõtmise ja kohaldamisega seotud probleeme ning mõjutab omakorda esitatud petitsioonide arvu;

| 13. | kordab, et komisjonil tuleks keskenduda tõhusale probleemide lahendamisele, tõhusale juhtimisele ja ennetavatele meetmetele, kuid soovitab tal kaaluda lisaks ametlikele rikkumismenetlustele uusi viise, mille abil parandada ELi õigusaktide ülevõtmist ja jõustamist; |
| --- | --- |

13.

kordab, et komisjonil tuleks keskenduda tõhusale probleemide lahendamisele, tõhusale juhtimisele ja ennetavatele meetmetele, kuid soovitab tal kaaluda lisaks ametlikele rikkumismenetlustele uusi viise, mille abil parandada ELi õigusaktide ülevõtmist ja jõustamist;

| 14. | on jätkuvalt seisukohal, et ELi õigusaktid tuleb kõikide liikmesriikide õiguskorda võtta üle nõuetekohaselt ja viivitamatult; nõuab tungivalt, et liikmesriikide ametiasutused väldiksid ülereguleerimise (nn gold-plating) tava, kuna seetõttu tekivad liikmesriikide tasandil rakendamise käigus selged erisused, mis omakorda vähendavad austust Euroopa Liidu õiguse vastu, sest kodanikud saavad teadlikuks märkimisväärsetest erinevustest kogu ELis; juhib tähelepanu vajadusele suurendada koostööd Euroopa Parlamendi liikmete ning riiklike ja piirkondlike parlamentide Euroopa asjade komisjonide vahel; tunneb suurt heameelt Lissaboni lepingu uuenduse üle, mille kohaselt saab Euroopa Kohus kehtestada Euroopa Komisjoni taotluse korral liikmesriikidele karistusi hilinenud ülevõtmise eest, ilma et peaks ootama teist otsust; nõuab tungivalt, et ELi institutsioonid (nõukogu, komisjon, EKP) järgiksid ELi esmast õigust (aluslepingud ja põhiõiguste harta), kui nad kehtestavad teisese õiguse eeskirju või võtavad vastu majandus- ja sotsiaalküsimusi puudutavat poliitikat, mis mõjutab inimõigusi ja ühist heaolu; |
| --- | --- |

14.

on jätkuvalt seisukohal, et ELi õigusaktid tuleb kõikide liikmesriikide õiguskorda võtta üle nõuetekohaselt ja viivitamatult; nõuab tungivalt, et liikmesriikide ametiasutused väldiksid ülereguleerimise (nn gold-plating) tava, kuna seetõttu tekivad liikmesriikide tasandil rakendamise käigus selged erisused, mis omakorda vähendavad austust Euroopa Liidu õiguse vastu, sest kodanikud saavad teadlikuks märkimisväärsetest erinevustest kogu ELis; juhib tähelepanu vajadusele suurendada koostööd Euroopa Parlamendi liikmete ning riiklike ja piirkondlike parlamentide Euroopa asjade komisjonide vahel; tunneb suurt heameelt Lissaboni lepingu uuenduse üle, mille kohaselt saab Euroopa Kohus kehtestada Euroopa Komisjoni taotluse korral liikmesriikidele karistusi hilinenud ülevõtmise eest, ilma et peaks ootama teist otsust; nõuab tungivalt, et ELi institutsioonid (nõukogu, komisjon, EKP) järgiksid ELi esmast õigust (aluslepingud ja põhiõiguste harta), kui nad kehtestavad teisese õiguse eeskirju või võtavad vastu majandus- ja sotsiaalküsimusi puudutavat poliitikat, mis mõjutab inimõigusi ja ühist heaolu;

| 15. | võtab teadmiseks komisjoni kasutatud termini gold-plating, mis osutab ELi nõudmisi ületavatele kohustustele, st ülemäärastele normidele, suunistele ja menetlustele riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, mis segab eeldatud poliitiliste eesmärkide saavutamist; kutsub komisjoni üles seda terminit selgelt määratlema; rõhutab, et niisugune määratlus peab tegema selgeks, et liikmesriikidel on õigus kehtestada vajaduse korral rangemaid norme, võttes samal ajal arvesse asjaolu, et suurem ühtlustamine ELi keskkonnaõiguse rakendamisel on oluline siseturu toimimise jaoks; |
| --- | --- |

15.

võtab teadmiseks komisjoni kasutatud termini gold-plating, mis osutab ELi nõudmisi ületavatele kohustustele, st ülemäärastele normidele, suunistele ja menetlustele riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, mis segab eeldatud poliitiliste eesmärkide saavutamist; kutsub komisjoni üles seda terminit selgelt määratlema; rõhutab, et niisugune määratlus peab tegema selgeks, et liikmesriikidel on õigus kehtestada vajaduse korral rangemaid norme, võttes samal ajal arvesse asjaolu, et suurem ühtlustamine ELi keskkonnaõiguse rakendamisel on oluline siseturu toimimise jaoks;

| 16. | märgib, et varasema aastaga võrreldes väiksem hilinenud ülevõtmisega seotud rikkumismenetluste arv 2012. aastal tulenes peamiselt tõsiasjast, et võrreldes varasemate aastatega oli 2012. aastal vaja üle võtta vähem direktiive; tunnistab siiski, et 2013. aastat käsitlev statistika näitab hilinenud ülevõtmisega seotud rikkumismenetluste tegelikku vähenemist – niisuguste rikkumiste arv jõudis selle aasta lõpuks viie aasta madalaimale tasemele –, mida võib pidada ülevõtmata jätmise korral kohaldatava ELi toimimise lepingu artikli 260 lõikes 3 ettenähtud karistustega seotud kiirmenetluse positiivseks tagajärjeks; |
| --- | --- |

16.

märgib, et varasema aastaga võrreldes väiksem hilinenud ülevõtmisega seotud rikkumismenetluste arv 2012. aastal tulenes peamiselt tõsiasjast, et võrreldes varasemate aastatega oli 2012. aastal vaja üle võtta vähem direktiive; tunnistab siiski, et 2013. aastat käsitlev statistika näitab hilinenud ülevõtmisega seotud rikkumismenetluste tegelikku vähenemist – niisuguste rikkumiste arv jõudis selle aasta lõpuks viie aasta madalaimale tasemele –, mida võib pidada ülevõtmata jätmise korral kohaldatava ELi toimimise lepingu artikli 260 lõikes 3 ettenähtud karistustega seotud kiirmenetluse positiivseks tagajärjeks;

| 17. | märgib, et hilinenud ülevõtmisega seotud rikkumiste vähenemine 2013. ja 2012. aastal ning viimase viie aasta jooksul võib olla seotud EU Piloti ja teiste mehhanismide kasutamisega (k.a SOLVIT 2) ning ELi toimimise lepingu artikli 260 lõikes 3 ettenähtud kiirmenetluse kasutuselevõtuga karistuste määramiseks ülevõtmata jätmise korral; toonitab, et direktiivide õigeaegne ülevõtmine peab jääma komisjoni põhiliseks prioriteediks ning et ülevõtmise tähtaegu tuleb jõustada; |
| --- | --- |

17.

märgib, et hilinenud ülevõtmisega seotud rikkumiste vähenemine 2013. ja 2012. aastal ning viimase viie aasta jooksul võib olla seotud EU Piloti ja teiste mehhanismide kasutamisega (k.a SOLVIT 2) ning ELi toimimise lepingu artikli 260 lõikes 3 ettenähtud kiirmenetluse kasutuselevõtuga karistuste määramiseks ülevõtmata jätmise korral; toonitab, et direktiivide õigeaegne ülevõtmine peab jääma komisjoni põhiliseks prioriteediks ning et ülevõtmise tähtaegu tuleb jõustada;

| 18. | juhib tähelepanu asjaolule, et uute EU Piloti juhtumite arv on vaadeldava ajavahemiku jooksul suurenenud eelkõige keskkonna, maksustamise, õiguse ja tolliga seotud valdkondades, ja et menetletavate rikkumisjuhtumite arv on vähenenud, mis osutab ELi õigusaktide rakendamisega seotud positiivsele suundumusele liikmesriikides ning näitab, et EU Pilot on tõhus vahend võimalike rikkumiste varajaseks lahendamiseks; on siiski arvamusel, et tuleks teha suuremaid jõupingutusi ELi õigusaktide jõustamise vallas, et tugevdada selle läbipaistvust ning ülevaadet kaebuste esitajate ja huvitatud osaliste jaoks, ning peab kahetsusväärseks asjaolu, et korduvatele taotlustele vaatamata ei ole parlamendil siiani piisavat juurdepääsu teabele EU Pilot menetluse ja menetletavate juhtumite kohta; märgib, et EU Piloti õiguslikku staatust ja legitiimsust tuleb tugevdada ning arvab, et seda oleks võimalik saavutada suurema läbipaistvuse ning kaebuste esitajate ja Euroopa Parlamendi suurema osaluse abil; |
| --- | --- |

18.

juhib tähelepanu asjaolule, et uute EU Piloti juhtumite arv on vaadeldava ajavahemiku jooksul suurenenud eelkõige keskkonna, maksustamise, õiguse ja tolliga seotud valdkondades, ja et menetletavate rikkumisjuhtumite arv on vähenenud, mis osutab ELi õigusaktide rakendamisega seotud positiivsele suundumusele liikmesriikides ning näitab, et EU Pilot on tõhus vahend võimalike rikkumiste varajaseks lahendamiseks; on siiski arvamusel, et tuleks teha suuremaid jõupingutusi ELi õigusaktide jõustamise vallas, et tugevdada selle läbipaistvust ning ülevaadet kaebuste esitajate ja huvitatud osaliste jaoks, ning peab kahetsusväärseks asjaolu, et korduvatele taotlustele vaatamata ei ole parlamendil siiani piisavat juurdepääsu teabele EU Pilot menetluse ja menetletavate juhtumite kohta; märgib, et EU Piloti õiguslikku staatust ja legitiimsust tuleb tugevdada ning arvab, et seda oleks võimalik saavutada suurema läbipaistvuse ning kaebuste esitajate ja Euroopa Parlamendi suurema osaluse abil;

| 19. | palub seepärast uuesti, et komisjon teeks ettepaneku siduvate eeskirjade kohta määruse vormis, võttes uueks õiguslikuks aluseks ELi toimimise lepingu artikli 298, et tagada põhiõiguste harta artiklis 41 sätestatud kodanike õiguse heale haldusele täielik austamine; |
| --- | --- |

19.

palub seepärast uuesti, et komisjon teeks ettepaneku siduvate eeskirjade kohta määruse vormis, võttes uueks õiguslikuks aluseks ELi toimimise lepingu artikli 298, et tagada põhiõiguste harta artiklis 41 sätestatud kodanike õiguse heale haldusele täielik austamine;

| 20. | tunnistab, et esmane vastutus ELi õigusaktide korrektse rakendamise ja kohaldamise eest lasub liikmesriikidel, ja toonitab, et Euroopa institutsioonide ülesanne on austada ELi esmast õigust, kui nad loovad ELi teisest õigust või otsustavad, rakendavad ja kehtestavad liikmesriikidele sotsiaal-, majandus- või muud poliitikat, ning toonitab samuti nende kohust abistada liikmesriike kõigi nende käsutuses olevate vahenditega demokraatlike ja sotsiaalsete väärtuste austamiseks tehtavates jõupingutustes ning ELi õigusaktide ülevõtmisel kokkuhoiu ja majanduslike piirangute ajal; tuletab meelde, et ELi institutsioonid on kohustatud lähtuma subsidiaarsuse põhimõttest ja liikmesriikide õigustest; |
| --- | --- |

20.

tunnistab, et esmane vastutus ELi õigusaktide korrektse rakendamise ja kohaldamise eest lasub liikmesriikidel, ja toonitab, et Euroopa institutsioonide ülesanne on austada ELi esmast õigust, kui nad loovad ELi teisest õigust või otsustavad, rakendavad ja kehtestavad liikmesriikidele sotsiaal-, majandus- või muud poliitikat, ning toonitab samuti nende kohust abistada liikmesriike kõigi nende käsutuses olevate vahenditega demokraatlike ja sotsiaalsete väärtuste austamiseks tehtavates jõupingutustes ning ELi õigusaktide ülevõtmisel kokkuhoiu ja majanduslike piirangute ajal; tuletab meelde, et ELi institutsioonid on kohustatud lähtuma subsidiaarsuse põhimõttest ja liikmesriikide õigustest;

| 21. | väljendab muret, et kokkuhoiumeetmed, mille ELi institutsioonid kehtestasid kahe aastaaruandega hõlmatud vaatlusalusel perioodil liigsetes võlgades olevatele ELi liikmesriikidele ning mis seejärel lisati enne siseriiklikesse õigusaktidesse ülevõtmist ELi teisestesse õigusaktidesse, ja eriti avaliku sektori kulutuste suured kärped on vähendanud oluliselt liikmesriikide haldusasutuste ja kohtute suutlikkust täita oma kohustust rakendada ELi õigust nõuetekohaselt; |
| --- | --- |

21.

väljendab muret, et kokkuhoiumeetmed, mille ELi institutsioonid kehtestasid kahe aastaaruandega hõlmatud vaatlusalusel perioodil liigsetes võlgades olevatele ELi liikmesriikidele ning mis seejärel lisati enne siseriiklikesse õigusaktidesse ülevõtmist ELi teisestesse õigusaktidesse, ja eriti avaliku sektori kulutuste suured kärped on vähendanud oluliselt liikmesriikide haldusasutuste ja kohtute suutlikkust täita oma kohustust rakendada ELi õigust nõuetekohaselt;

| 22. | on arvamusel, et majanduslike kohandamisprogrammidega hõlmatud liikmesriigid peaksid siiski saama täita oma kohustust austada sotsiaalseid ja majanduslikke õigusi; |
| --- | --- |

22.

on arvamusel, et majanduslike kohandamisprogrammidega hõlmatud liikmesriigid peaksid siiski saama täita oma kohustust austada sotsiaalseid ja majanduslikke õigusi;

| 23. | tuletab meelde, et ELi institutsioone seovad aluslepingud ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta isegi siis, kui nad tegutsevad rahvusvaheliste laenuandjate rühmade (nn troikade) liikmetena; |
| --- | --- |

23.

tuletab meelde, et ELi institutsioone seovad aluslepingud ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta isegi siis, kui nad tegutsevad rahvusvaheliste laenuandjate rühmade (nn troikade) liikmetena;

| 24. | toonitab, et on ülioluline, et ELi institutsioonid järgivad aluslepinguid; märgib, et komisjoni peab aitama liikmesriikidel ELi õigusakte nõuetekohaselt rakendada, et tugevdada toetust ELile ja usaldust selle legitiimsuse vastu; ergutab komisjoni avaldama mureküsimusi, mida liikmesriigid tõstatavad rakendamise ajal; toonitab, et riiklike parlamentide toetus õigusaktide ülevõtmisel on väga oluline parandamaks ELi õigusaktide kohaldamist, ja nõuab seepärast, et tihendataks dialoogi riiklike parlamentidega, ka siis, kui esineb subsidiaarsusega seotud muresid; tunnistab regulaarsete järelhindamiste keskset rolli ja seda, kui tähtis on küsida riiklike parlamentide seisukohti, et lahendada selliseid õigusaktides esinevaid probleeme või kitsaskohti, mis ei ole varem ilmsiks tulnud; |
| --- | --- |

24.

toonitab, et on ülioluline, et ELi institutsioonid järgivad aluslepinguid; märgib, et komisjoni peab aitama liikmesriikidel ELi õigusakte nõuetekohaselt rakendada, et tugevdada toetust ELile ja usaldust selle legitiimsuse vastu; ergutab komisjoni avaldama mureküsimusi, mida liikmesriigid tõstatavad rakendamise ajal; toonitab, et riiklike parlamentide toetus õigusaktide ülevõtmisel on väga oluline parandamaks ELi õigusaktide kohaldamist, ja nõuab seepärast, et tihendataks dialoogi riiklike parlamentidega, ka siis, kui esineb subsidiaarsusega seotud muresid; tunnistab regulaarsete järelhindamiste keskset rolli ja seda, kui tähtis on küsida riiklike parlamentide seisukohti, et lahendada selliseid õigusaktides esinevaid probleeme või kitsaskohti, mis ei ole varem ilmsiks tulnud;

| 25. | märgib, et õigus pöörduda petitsiooniga Euroopa Parlamendi poole on üks Euroopa kodakondsuse alussambaid, mis on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 44 ja ELi toimimise lepingu artiklis 227; juhib tähelepanu tõsiasjale, et nimetatud õigus pakub vajalikke, kuid ebapiisavaid vahendeid avalikkuse osaluse suurendamiseks ELi otsustusprotsessis ning sellel on oluline roll võimalike lünkade ja liikmesriikide poolsete ELi õiguse rakendamisel esinevate rikkumiste tuvastamisel ja hindamisel ning ELi institutsioonide nendest teavitamisel; rõhutab sellega seoses petitsioonikomisjoni väga olulist osa ELi kodanike, parlamendi, komisjoni ja liikmesriikide parlamentide vahelise ühenduslülina; |
| --- | --- |

25.

märgib, et õigus pöörduda petitsiooniga Euroopa Parlamendi poole on üks Euroopa kodakondsuse alussambaid, mis on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 44 ja ELi toimimise lepingu artiklis 227; juhib tähelepanu tõsiasjale, et nimetatud õigus pakub vajalikke, kuid ebapiisavaid vahendeid avalikkuse osaluse suurendamiseks ELi otsustusprotsessis ning sellel on oluline roll võimalike lünkade ja liikmesriikide poolsete ELi õiguse rakendamisel esinevate rikkumiste tuvastamisel ja hindamisel ning ELi institutsioonide nendest teavitamisel; rõhutab sellega seoses petitsioonikomisjoni väga olulist osa ELi kodanike, parlamendi, komisjoni ja liikmesriikide parlamentide vahelise ühenduslülina;

| 26. | väljendab heameelt selle üle, et komisjon tunnistab kaebuse esitaja olulist rolli ELi õiguse rikkumiste tuvastamisel; |
| --- | --- |

26.

väljendab heameelt selle üle, et komisjon tunnistab kaebuse esitaja olulist rolli ELi õiguse rikkumiste tuvastamisel;

| 27. | tuletab meelde, et Euroopa institutsioonid ning eelkõige komisjon ja nõukogu peavad täielikult kohaldama ja täitma läbipaistvuse ja dokumentide juurdepääsetavuse küsimuses ELi õigust ja väljakujunenud kohtupraktikat; nõuab sellega seoses määruse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) (4) ning sellega seotud Euroopa Liidu Kohtu otsuste tulemuslikku kohaldamist; |
| --- | --- |

27.

tuletab meelde, et Euroopa institutsioonid ning eelkõige komisjon ja nõukogu peavad täielikult kohaldama ja täitma läbipaistvuse ja dokumentide juurdepääsetavuse küsimuses ELi õigust ja väljakujunenud kohtupraktikat; nõuab sellega seoses määruse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) (4) ning sellega seotud Euroopa Liidu Kohtu otsuste tulemuslikku kohaldamist;

| 28. | toonitab, et EL on loodud kui õigusriigil ja inimõiguste austamisel rajanev liit (ELi lepingu artikkel 2); kordab, et liikmesriikide ja ELi institutsioonide tegevuse ja tegevusetuse tähelepanelik jälgimine on äärmiselt tähtis, ja toonitab, et seoses komisjoni poolt väidetavalt lahendatud probleemidega parlamendile esitatud petitsioonide ja komisjonile esitatud kaebuste arv näitab, et kodanikud pööravad üha suuremat tähelepanu vajadusele ELi õigusakte paremini kohaldada; palub komisjonil kiiremini ja selgemini reageerida kodanike teatamistele, mis on seotud liidu õiguse rikkumistega; |
| --- | --- |

28.

toonitab, et EL on loodud kui õigusriigil ja inimõiguste austamisel rajanev liit (ELi lepingu artikkel 2); kordab, et liikmesriikide ja ELi institutsioonide tegevuse ja tegevusetuse tähelepanelik jälgimine on äärmiselt tähtis, ja toonitab, et seoses komisjoni poolt väidetavalt lahendatud probleemidega parlamendile esitatud petitsioonide ja komisjonile esitatud kaebuste arv näitab, et kodanikud pööravad üha suuremat tähelepanu vajadusele ELi õigusakte paremini kohaldada; palub komisjonil kiiremini ja selgemini reageerida kodanike teatamistele, mis on seotud liidu õiguse rikkumistega;

| 29. | märgib, et 2013. aastal lõpetati arvukad rikkumisjuhtumid enne Euroopa Kohtusse jõudmist, ja et ainult väike osa ehk umbes 6,6 % lõpetati kohtuotsusega; on seepärast seisukohal, et äärmiselt oluline on jälgida ka edaspidi tähelepanelikult liikmesriikide tegevust, arvestades tõsiasja, et mõned petitsioonides käsitletud probleemid jäävad siiski alles ka pärast menetluse lõpetamist; |
| --- | --- |

29.

märgib, et 2013. aastal lõpetati arvukad rikkumisjuhtumid enne Euroopa Kohtusse jõudmist, ja et ainult väike osa ehk umbes 6,6 % lõpetati kohtuotsusega; on seepärast seisukohal, et äärmiselt oluline on jälgida ka edaspidi tähelepanelikult liikmesriikide tegevust, arvestades tõsiasja, et mõned petitsioonides käsitletud probleemid jäävad siiski alles ka pärast menetluse lõpetamist;

| 30. | tunneb heameelt tõsiasja üle, et komisjon näeb petitsioonides üha tähtsamat teabeallikat seoses kodanike kaebustega, mida esitatakse riiklike asutuste ja ka Euroopa Liidu vastu, ning seoses ELi õiguse võimalike rikkumistega õiguse tegeliku rakendamise käigus, mis ilmneb kahes aastaaruandes petitsioonidele osutatud erilisest tähelepanust; märgib, et sellega on vastavalt kaasnenud selliste petitsioonide arvu kasv, mille petitsioonikomisjon on saatnud teabenõudega edasi Euroopa Komisjonile; peab siiski kahetsusväärseks, et kui komisjonil palutakse vastata, viibib paljude petitsioonide puhul komisjonilt vastuse saamine; |
| --- | --- |

30.

tunneb heameelt tõsiasja üle, et komisjon näeb petitsioonides üha tähtsamat teabeallikat seoses kodanike kaebustega, mida esitatakse riiklike asutuste ja ka Euroopa Liidu vastu, ning seoses ELi õiguse võimalike rikkumistega õiguse tegeliku rakendamise käigus, mis ilmneb kahes aastaaruandes petitsioonidele osutatud erilisest tähelepanust; märgib, et sellega on vastavalt kaasnenud selliste petitsioonide arvu kasv, mille petitsioonikomisjon on saatnud teabenõudega edasi Euroopa Komisjonile; peab siiski kahetsusväärseks, et kui komisjonil palutakse vastata, viibib paljude petitsioonide puhul komisjonilt vastuse saamine;

| 31. | märgib samuti vajadust konstruktiivse dialoogi järele liikmesriikidega petitsioonikomisjoni raamistikus ning palub petitsioonidega seotud liikmesriikidel saata oma esindajad sõna võtma parlamendikomisjoni koosolekutel; |
| --- | --- |

31.

märgib samuti vajadust konstruktiivse dialoogi järele liikmesriikidega petitsioonikomisjoni raamistikus ning palub petitsioonidega seotud liikmesriikidel saata oma esindajad sõna võtma parlamendikomisjoni koosolekutel;

| 32. | juhib tähelepanu asjaolule, et ELi kodanike või liikmesriigi elanike esitatud petitsioonid viitavad ELi õiguse rikkumistele, eriti põhiõiguste, siseasjade, õiguse, siseturu, tervishoiu, tarbijate, transpordi, maksustamise, põllumajanduse ja maaelu arengu ning keskkonna valdkonnas; on seisukohal, et petitsioonid annavad tunnistust siiani sagedastest ja laialdastest ELi õigusaktide ebatäieliku ülevõtmise ja puuduliku jõustamise juhtumitest, mis viivad ELi õiguse väärkohaldamiseni; rõhutab, et selline olukord nõuab liikmesriikidelt suuremaid jõupingutusi ja komisjonilt jätkuvat järelevalvet; juhib eriti tähelepanu suurele hulgale esitatud petitsioonidele, milles teatatakse puudega isikute diskrimineerimisest ja nende suhtes tõkete kohaldamisest; |
| --- | --- |

32.

juhib tähelepanu asjaolule, et ELi kodanike või liikmesriigi elanike esitatud petitsioonid viitavad ELi õiguse rikkumistele, eriti põhiõiguste, siseasjade, õiguse, siseturu, tervishoiu, tarbijate, transpordi, maksustamise, põllumajanduse ja maaelu arengu ning keskkonna valdkonnas; on seisukohal, et petitsioonid annavad tunnistust siiani sagedastest ja laialdastest ELi õigusaktide ebatäieliku ülevõtmise ja puuduliku jõustamise juhtumitest, mis viivad ELi õiguse väärkohaldamiseni; rõhutab, et selline olukord nõuab liikmesriikidelt suuremaid jõupingutusi ja komisjonilt jätkuvat järelevalvet; juhib eriti tähelepanu suurele hulgale esitatud petitsioonidele, milles teatatakse puudega isikute diskrimineerimisest ja nende suhtes tõkete kohaldamisest;

| 33. | juhib tähelepanu sellele, et dialoogis mõnede liikmesriikide ja piirkondadega on jätkuvalt raskusi, kuna need tõrguvad andmast nõutud dokumente või selgitusi; |
| --- | --- |

33.

juhib tähelepanu sellele, et dialoogis mõnede liikmesriikide ja piirkondadega on jätkuvalt raskusi, kuna need tõrguvad andmast nõutud dokumente või selgitusi;

| 34. | tunneb heameelt komisjoni talituste pühendunud tegevuse üle teabevahetuse intensiivistamisel petitsioonikomisjoniga ning soovib taas korrata järgimisi nõudmisi:






  a) | parem suhtlus osapoolte vahel, eriti pidades silmas komisjoni algatatavaid ja käsitletavaid rikkumismenetlusi, sealhulgas EU Piloti menetlus, et kindlustada parlamendi nõuetekohane teavitamine selleks, et õigusraamistikku pidevalt täiustada; |
| --- | --- | --- |

34.

tunneb heameelt komisjoni talituste pühendunud tegevuse üle teabevahetuse intensiivistamisel petitsioonikomisjoniga ning soovib taas korrata järgimisi nõudmisi:

a)

parem suhtlus osapoolte vahel, eriti pidades silmas komisjoni algatatavaid ja käsitletavaid rikkumismenetlusi, sealhulgas EU Piloti menetlus, et kindlustada parlamendi nõuetekohane teavitamine selleks, et õigusraamistikku pidevalt täiustada;

| b) | jõupingutuste tegemine asjakohase teabe edastamiseks petitsioonikomisjonile uurimist ja rikkumismenetlusi käsitlevate petitsioonide kohta mõistliku aja jooksul, mis võimaldab komisjonil vastata kodanike pöördumistele tõhusamalt; |
| --- | --- |

b)

jõupingutuste tegemine asjakohase teabe edastamiseks petitsioonikomisjonile uurimist ja rikkumismenetlusi käsitlevate petitsioonide kohta mõistliku aja jooksul, mis võimaldab komisjonil vastata kodanike pöördumistele tõhusamalt;

| c) | komisjoni nõusolek võtta oma teatiste koostamisel ja õigusaktide muudatuste ettevalmistamisel arvesse petitsioonikomisjoni raporteid ja eelkõige nendes sisalduvaid leide ja soovitusi; |
| --- | --- |

c)

komisjoni nõusolek võtta oma teatiste koostamisel ja õigusaktide muudatuste ettevalmistamisel arvesse petitsioonikomisjoni raporteid ja eelkõige nendes sisalduvaid leide ja soovitusi;

| 35. | mõistab hukka asjaolu, et parlament, kes esindab otseselt Euroopa kodanikke ning on nüüd täieõiguslik kaasseadusandja ja üha tihedamalt kaasatud kaebuste menetlemisse, eelkõige parlamentaarsete küsimuste ja petitsioonikomisjoni tegevuse kaudu, ei saa ikka veel automaatselt läbipaistvat ja õigeaegset teavet ELi õigusaktide rakendamise kohta, hoolimata asjaolust, et selline teave on ülioluline nii juurdepääsetavuse ja õiguskindluse suurendamiseks Euroopa kodanike jaoks kui ka kõnealuste õigusaktide parandamiseks mõeldud muudatusettepanekute vastuvõtmiseks; on arvamusel, et parem suhtlus Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide vahel oleks selles osas kasulik edasiminek; nõuab tungivalt tõhusamat ja tulemuslikumat koostööd ELi institutsioonide vahel ning ootab, et komisjon kohaldaks heas usus sätet tema suhteid parlamendiga käsitlevas muudetud raamkokkuleppes, mille kohaselt peab komisjon tegema parlamendile kättesaadavaks kokkuvõtliku teabe kõikidest rikkumismenetlustest alates ametliku teatamise kirjast, sealhulgas kui parlament soovib, siis rikkumismenetlustega seotud küsimustes; |
| --- | --- |

35.

mõistab hukka asjaolu, et parlament, kes esindab otseselt Euroopa kodanikke ning on nüüd täieõiguslik kaasseadusandja ja üha tihedamalt kaasatud kaebuste menetlemisse, eelkõige parlamentaarsete küsimuste ja petitsioonikomisjoni tegevuse kaudu, ei saa ikka veel automaatselt läbipaistvat ja õigeaegset teavet ELi õigusaktide rakendamise kohta, hoolimata asjaolust, et selline teave on ülioluline nii juurdepääsetavuse ja õiguskindluse suurendamiseks Euroopa kodanike jaoks kui ka kõnealuste õigusaktide parandamiseks mõeldud muudatusettepanekute vastuvõtmiseks; on arvamusel, et parem suhtlus Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide vahel oleks selles osas kasulik edasiminek; nõuab tungivalt tõhusamat ja tulemuslikumat koostööd ELi institutsioonide vahel ning ootab, et komisjon kohaldaks heas usus sätet tema suhteid parlamendiga käsitlevas muudetud raamkokkuleppes, mille kohaselt peab komisjon tegema parlamendile kättesaadavaks kokkuvõtliku teabe kõikidest rikkumismenetlustest alates ametliku teatamise kirjast, sealhulgas kui parlament soovib, siis rikkumismenetlustega seotud küsimustes;

| 36. | nõuab, et parlamendi kõigis pädevates peadirektoraatides (IPOL, EXPO ning teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat) loodaks automaatne süsteem parlamendis kaasotsustamismenetluse ja seadusandliku tavamenetluse korras vastu võetud peamiste ELi õigusnormide mõju järelhindamiseks, k.a koostöö abil riikide parlamentidega; |
| --- | --- |

36.

nõuab, et parlamendi kõigis pädevates peadirektoraatides (IPOL, EXPO ning teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat) loodaks automaatne süsteem parlamendis kaasotsustamismenetluse ja seadusandliku tavamenetluse korras vastu võetud peamiste ELi õigusnormide mõju järelhindamiseks, k.a koostöö abil riikide parlamentidega;

| 37. | juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa Kohus tõi esile, et „liikmesriikide ametiasutuste tekitatud kahju jääb täielikult nende asutuste vastutusalasse ja riiklikud kohtud saavad ainsana nõuda sellise kahju hüvitamist“ (5); rõhutab seetõttu, kui oluline on tugevdada riikliku tasandi õiguskaitsevahendeid, mis lubavad kaebuste esitajatel teostada oma õigusi otsesemalt ja isiklikumalt; |
| --- | --- |

37.

juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa Kohus tõi esile, et „liikmesriikide ametiasutuste tekitatud kahju jääb täielikult nende asutuste vastutusalasse ja riiklikud kohtud saavad ainsana nõuda sellise kahju hüvitamist“ (5); rõhutab seetõttu, kui oluline on tugevdada riikliku tasandi õiguskaitsevahendeid, mis lubavad kaebuste esitajatel teostada oma õigusi otsesemalt ja isiklikumalt;

| 38. | märgib, et õigusvaldkonnas on suurem osa kodanike kaebusi seotud liikumisvabaduse ja isikuandmete kaitsega; kordab, et vaba liikumise õigus on üks Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud neljast ELi põhivabadusest ning see õigus on kõikidel Euroopa kodanikel; tuletab meelde, et kuna tegemist on ühega Euroopa Liidu põhivabadustest, tuleb ELi kodanike õigust teistes liikmesriikides vabalt liikuda, elada ja töötada kindlalt hoida ja kaitsta; |
| --- | --- |

38.

märgib, et õigusvaldkonnas on suurem osa kodanike kaebusi seotud liikumisvabaduse ja isikuandmete kaitsega; kordab, et vaba liikumise õigus on üks Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud neljast ELi põhivabadusest ning see õigus on kõikidel Euroopa kodanikel; tuletab meelde, et kuna tegemist on ühega Euroopa Liidu põhivabadustest, tuleb ELi kodanike õigust teistes liikmesriikides vabalt liikuda, elada ja töötada kindlalt hoida ja kaitsta;

| 39. | rõhutab, et Euroopa ühise varjupaigasüsteemi täielik ülevõtmine ja tõhus rakendamine on absoluutne prioriteet; kutsub liikmesriike üles tegema kõik endast oleneva, et võtta uus varjupaigapakett üle korrektselt, õigeaegselt ja täielikult; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, et Euroopa ühise varjupaigasüsteemi täielik ülevõtmine ja tõhus rakendamine on absoluutne prioriteet; kutsub liikmesriike üles tegema kõik endast oleneva, et võtta uus varjupaigapakett üle korrektselt, õigeaegselt ja täielikult;

| 40. | märgib, et siseasjade valdkonnas oli 2012. aastal pooleli 22 ja 2013. aastal 44 rikkumismenetlust; taunib asjaolu, et 2013. aastal alustati enamikku hilinenud rikkumismenetlustest direktiivi 2011/36/EL (milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust) hilinenud ülevõtmise tõttu; märgib, et varjupaiga küsimuses on endiselt esitatud väga arvukalt kaebusi; |
| --- | --- |

40.

märgib, et siseasjade valdkonnas oli 2012. aastal pooleli 22 ja 2013. aastal 44 rikkumismenetlust; taunib asjaolu, et 2013. aastal alustati enamikku hilinenud rikkumismenetlustest direktiivi 2011/36/EL (milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust) hilinenud ülevõtmise tõttu; märgib, et varjupaiga küsimuses on endiselt esitatud väga arvukalt kaebusi;

| 41. | märgib, et õigusvaldkonnas oli 2012. aastal pooleli 61 ja 2013. aastal 67 rikkumismenetlust; osutab sellele, et enamik nendest menetlustest puudutas kodakondsust ja isikute vaba liikumist; taunib asjaolu, et enamikku hilinenud ülevõtmisega seotud rikkumismenetlustest alustati direktiivi 2010/64/EL (õiguse kohta suulisele ja kirjalikule tõlkele kriminaalmenetluses) hilinenud ülevõtmise tõttu; väljendab muret õigusvaldkonnaga seotud kaebuste arvu olulise suurenemise pärast 2013. aastal; |
| --- | --- |

41.

märgib, et õigusvaldkonnas oli 2012. aastal pooleli 61 ja 2013. aastal 67 rikkumismenetlust; osutab sellele, et enamik nendest menetlustest puudutas kodakondsust ja isikute vaba liikumist; taunib asjaolu, et enamikku hilinenud ülevõtmisega seotud rikkumismenetlustest alustati direktiivi 2010/64/EL (õiguse kohta suulisele ja kirjalikule tõlkele kriminaalmenetluses) hilinenud ülevõtmise tõttu; väljendab muret õigusvaldkonnaga seotud kaebuste arvu olulise suurenemise pärast 2013. aastal;

| 42. | tunneb heameelt selle üle, et viimastel aastatel on tehtud märkimisväärseid edusamme kahtlustatavate või süüdistatavate isikute kaitseõiguste tugevdamisel ELis; rõhutab, et äärmiselt oluline on võtta kõik nõukogu teekaardis (kahtlustatavate ja süüdistatavate isikute menetlusõiguste tugevdamise kohta kriminaalmenetluses) sätestatud meetmed üle õigeaegselt, täielikult ja korrektselt; juhib tähelepanu sellele, et need meetmed on väga olulised kriminaalasjades tehtava ELi õigusalase koostöö korraliku toimimise seisukohast; |
| --- | --- |

42.

tunneb heameelt selle üle, et viimastel aastatel on tehtud märkimisväärseid edusamme kahtlustatavate või süüdistatavate isikute kaitseõiguste tugevdamisel ELis; rõhutab, et äärmiselt oluline on võtta kõik nõukogu teekaardis (kahtlustatavate ja süüdistatavate isikute menetlusõiguste tugevdamise kohta kriminaalmenetluses) sätestatud meetmed üle õigeaegselt, täielikult ja korrektselt; juhib tähelepanu sellele, et need meetmed on väga olulised kriminaalasjades tehtava ELi õigusalase koostöö korraliku toimimise seisukohast;

| 43. | rõhutab, et inimkaubandus on raske kuritegu ning kujutab endast inimõiguste ja inimväärikuse rikkumist, millega liit ei saa leppida; taunib asjaolu, et inimkaubanduse teel ELi jõudvate ja EList lahkuvate inimeste arv kasvab; osutab sellele, et kuigi on olemas piisav õigusraamistik, on selle tegelik rakendamine liikmesriikides ikka veel puudulik; rõhutab, et praegune olukord Vahemerel on inimkaubanduse tõenäosust suurendanud, ning palub liikmesriikidel olla selliste kuritegude toimepanijatega äärmiselt range ja kaitsta ohvreid nii hästi kui võimalik; |
| --- | --- |

43.

rõhutab, et inimkaubandus on raske kuritegu ning kujutab endast inimõiguste ja inimväärikuse rikkumist, millega liit ei saa leppida; taunib asjaolu, et inimkaubanduse teel ELi jõudvate ja EList lahkuvate inimeste arv kasvab; osutab sellele, et kuigi on olemas piisav õigusraamistik, on selle tegelik rakendamine liikmesriikides ikka veel puudulik; rõhutab, et praegune olukord Vahemerel on inimkaubanduse tõenäosust suurendanud, ning palub liikmesriikidel olla selliste kuritegude toimepanijatega äärmiselt range ja kaitsta ohvreid nii hästi kui võimalik;

| 44. | tuletab meelde, et Lissaboni lepingu protokolliga nr 36 ette nähtud üleminekuperiood lõppes 1. detsembril 2014; rõhutab, et selle üleminekuperioodi lõpule peab järgnema endise kolmanda samba meetmete ja nende liikmesriikide õigusaktides rakendamise hoolikas hindamine; juhib tähelepanu sellele, et 2015. aasta aprilli seisuga ei ole Euroopa Parlamenti teavitatud kõigi Lissaboni lepingu eelsete õigusalase ja politseikoostöö valdkonna õigusaktide praegusest olukorrast kõigis liikmesriikides; palub komisjonil järgida lojaalse koostöö põhimõtet ja teha kõnealune teave Euroopa Parlamendile võimalikult kiiresti kättesaadavaks; |
| --- | --- |

44.

tuletab meelde, et Lissaboni lepingu protokolliga nr 36 ette nähtud üleminekuperiood lõppes 1. detsembril 2014; rõhutab, et selle üleminekuperioodi lõpule peab järgnema endise kolmanda samba meetmete ja nende liikmesriikide õigusaktides rakendamise hoolikas hindamine; juhib tähelepanu sellele, et 2015. aasta aprilli seisuga ei ole Euroopa Parlamenti teavitatud kõigi Lissaboni lepingu eelsete õigusalase ja politseikoostöö valdkonna õigusaktide praegusest olukorrast kõigis liikmesriikides; palub komisjonil järgida lojaalse koostöö põhimõtet ja teha kõnealune teave Euroopa Parlamendile võimalikult kiiresti kättesaadavaks;

| 45. | tuletab meelde, et Euroopa Ülemkogu 2014. aasta juuni järeldustes nimetati vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala järgmise viie aasta üldprioriteedina olemasolevate õigusaktide ja poliitikameetmete järjepidevat ülevõtmist, tõhusat rakendamist ja konsolideerimist; palub komisjonil pöörata rohkem tähelepanu selle kontrollimisele ja tagamisele, et liikmesriigid rakendaksid ELi õigust ka tegelikkuses; on seisukohal, et see peab olema poliitiline prioriteet, arvestades suurt lõhet, mis valitseb sageli liidu tasandil vastu võetud poliitika ja selle riikide tasandil rakendamise vahel; ergutab riikide parlamente osalema rohkem Euroopa tasandi aruteludes ning ELi õiguse kohaldamise järelevalves, eelkõige siseasjade valdkonnas; |
| --- | --- |

45.

tuletab meelde, et Euroopa Ülemkogu 2014. aasta juuni järeldustes nimetati vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala järgmise viie aasta üldprioriteedina olemasolevate õigusaktide ja poliitikameetmete järjepidevat ülevõtmist, tõhusat rakendamist ja konsolideerimist; palub komisjonil pöörata rohkem tähelepanu selle kontrollimisele ja tagamisele, et liikmesriigid rakendaksid ELi õigust ka tegelikkuses; on seisukohal, et see peab olema poliitiline prioriteet, arvestades suurt lõhet, mis valitseb sageli liidu tasandil vastu võetud poliitika ja selle riikide tasandil rakendamise vahel; ergutab riikide parlamente osalema rohkem Euroopa tasandi aruteludes ning ELi õiguse kohaldamise järelevalves, eelkõige siseasjade valdkonnas;

| 46. | rõhutab, et oma 11. septembri 2013. aasta resolutsioonis Euroopa ohustatud keelte ja keelelise mitmekesisuse kohta Euroopa Liidus (6) tuletas parlament meelde, et komisjon peaks pöörama tähelepanu asjaolule, et mõned liikmesriigid ja piirkonnad seavad oma poliitikaga ohtu keelte püsimajäämise oma territooriumil, isegi kui need keeled ei ole Euroopa kontekstis ohus, ning kutsus komisjoni üles tegelema haldus- ja õiguslike tõketega, mis takistavad ohustatud keeltega seotud projekte, kuna tegemist on arvuliselt väikeste keelekogukondadega; palub komisjonil sellega seoses võtta ELi õiguse kohaldamise hindamisel hoolikalt arvesse vähemusrühmadesse kuuluvate isikute õigusi; |
| --- | --- |

46.

rõhutab, et oma 11. septembri 2013. aasta resolutsioonis Euroopa ohustatud keelte ja keelelise mitmekesisuse kohta Euroopa Liidus (6) tuletas parlament meelde, et komisjon peaks pöörama tähelepanu asjaolule, et mõned liikmesriigid ja piirkonnad seavad oma poliitikaga ohtu keelte püsimajäämise oma territooriumil, isegi kui need keeled ei ole Euroopa kontekstis ohus, ning kutsus komisjoni üles tegelema haldus- ja õiguslike tõketega, mis takistavad ohustatud keeltega seotud projekte, kuna tegemist on arvuliselt väikeste keelekogukondadega; palub komisjonil sellega seoses võtta ELi õiguse kohaldamise hindamisel hoolikalt arvesse vähemusrühmadesse kuuluvate isikute õigusi;

| 47. | rõhutab, et mitte ainult vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala valdkonnas, vaid ka teistes poliitikavaldkondades tuleb parandada kodanike juurdepääsu teabele ja dokumentidele ELi õiguse kohaldamise kohta; palub komisjonil selgitada välja parimad võimalikud viisid selle saavutamiseks, kasutada olemasolevaid teavitamisvahendeid läbipaistvuse suurendamiseks ning tagada nõuetekohane juurdepääs teabele ja dokumentidele ELi õiguse kohaldamise kohta; palub komisjonil teha ettepanek võtta vastu õiguslikult siduv instrument kodanike kaebuste menetlemise halduskorra kohta; |
| --- | --- |

47.

rõhutab, et mitte ainult vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala valdkonnas, vaid ka teistes poliitikavaldkondades tuleb parandada kodanike juurdepääsu teabele ja dokumentidele ELi õiguse kohaldamise kohta; palub komisjonil selgitada välja parimad võimalikud viisid selle saavutamiseks, kasutada olemasolevaid teavitamisvahendeid läbipaistvuse suurendamiseks ning tagada nõuetekohane juurdepääs teabele ja dokumentidele ELi õiguse kohaldamise kohta; palub komisjonil teha ettepanek võtta vastu õiguslikult siduv instrument kodanike kaebuste menetlemise halduskorra kohta;

| 48. | tuletab meelde, et tegeliku Euroopa õigusruumi sujuv toimimine viisil, mis põhineb liikmesriikide erinevate õigussüsteemide ja traditsioonide austamisel, on ELi seisukohast ülioluline ning et ELi õigusaktide täielik, korrektne ja õigeaegne rakendamine on selle eesmärgi täitmiseks vajalik eeltingimus; |
| --- | --- |

48.

tuletab meelde, et tegeliku Euroopa õigusruumi sujuv toimimine viisil, mis põhineb liikmesriikide erinevate õigussüsteemide ja traditsioonide austamisel, on ELi seisukohast ülioluline ning et ELi õigusaktide täielik, korrektne ja õigeaegne rakendamine on selle eesmärgi täitmiseks vajalik eeltingimus;

| 49. | rõhutab, et üks seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi prioriteetidest on rakendamise parandamine; |
| --- | --- |

49.

rõhutab, et üks seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi prioriteetidest on rakendamise parandamine;

| 50. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et liikmesriigid võtavad jätkuvalt paljusid ELi keskkonna- ja tervishoiualaseid õigusakte üle hilinenult ja ebakorrektselt ning kohaldavad neid halvasti; märgib, et komisjoni 31. aastaaruandest ELi õiguse kohaldamise kohta ilmneb, et 2013. aastal algatati kõige rohkem rikkumismenetlusi keskkonna valdkonnas; tuletab meelde, et keskkonnapoliitika mitterakendamise kulud – sealhulgas rikkumismenetluste kulud – on suured, hinnanguliselt ligikaudu 50 miljardit eurot aastas (COWI et al., 2011); rõhutab veel, et keskkonnapoliitika rakendamine oleks sotsiaal-majanduslikust seisukohast väga kasulik, kuid seda ei ole kulude-tulude analüüsides alati välja toodud; |
| --- | --- |

50.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et liikmesriigid võtavad jätkuvalt paljusid ELi keskkonna- ja tervishoiualaseid õigusakte üle hilinenult ja ebakorrektselt ning kohaldavad neid halvasti; märgib, et komisjoni 31. aastaaruandest ELi õiguse kohaldamise kohta ilmneb, et 2013. aastal algatati kõige rohkem rikkumismenetlusi keskkonna valdkonnas; tuletab meelde, et keskkonnapoliitika mitterakendamise kulud – sealhulgas rikkumismenetluste kulud – on suured, hinnanguliselt ligikaudu 50 miljardit eurot aastas (COWI et al., 2011); rõhutab veel, et keskkonnapoliitika rakendamine oleks sotsiaal-majanduslikust seisukohast väga kasulik, kuid seda ei ole kulude-tulude analüüsides alati välja toodud;

| 51. | kutsub komisjoni üles olema ELi keskkonnaalaste õigusaktide kohaldamise suhtes rangem ning viima läbi keskkonnasaastega seotud rikkumiste kiiremaid ja tõhusamaid uurimisi; |
| --- | --- |

51.

kutsub komisjoni üles olema ELi keskkonnaalaste õigusaktide kohaldamise suhtes rangem ning viima läbi keskkonnasaastega seotud rikkumiste kiiremaid ja tõhusamaid uurimisi;

| 52. | kutsub komisjoni üles rakendama keskkonnadirektiivide hilinenud ülevõtmise suhtes jõulisemaid meetmeid ning kasutama rohkem karistusmakseid; |
| --- | --- |

52.

kutsub komisjoni üles rakendama keskkonnadirektiivide hilinenud ülevõtmise suhtes jõulisemaid meetmeid ning kasutama rohkem karistusmakseid;

| 53. | kutsub komisjoni üles esitama uut ettepanekut õiguskaitse kättesaadavuse kohta keskkonnaalastes küsimustes ning ettepanekut keskkonnakontrolli kohta, võimaluse korral bürokraatiat ja halduskulu suurendamata; |
| --- | --- |

53.

kutsub komisjoni üles esitama uut ettepanekut õiguskaitse kättesaadavuse kohta keskkonnaalastes küsimustes ning ettepanekut keskkonnakontrolli kohta, võimaluse korral bürokraatiat ja halduskulu suurendamata;

| 54. | rõhutab vajadust säilitada kõrgetasemeline keskkonnakaitse ning hoiatab rikkumiste suure arvu seostamise eest vajadusega vähendada keskkonnaalaste õigusaktide eesmärkide taset; |
| --- | --- |

54.

rõhutab vajadust säilitada kõrgetasemeline keskkonnakaitse ning hoiatab rikkumiste suure arvu seostamise eest vajadusega vähendada keskkonnaalaste õigusaktide eesmärkide taset;

| 55. | väljendab muret asjaolu pärast, et komisjoni õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi (REFIT) puudutavas kommunikatsioonipoliitikas liialdatakse keskkonna- ja tervishoiualaste õigusaktide rakendamise raskusi; rõhutab, et keskkonna-, toiduohutus- ja tervishoiustandardeid ei tohiks programmi REFIT raames kahjustada; tunnistab vajadust parema õigusloome järele ning on arvamusel, et regulatiivse lihtsustamisega peaks muu hulgas lahendama rakendamisel ilmnenud probleeme; on seisukohal, et programmiga REFIT tuleks kodanike ja ettevõtete jaoks saavutada tulemused kõige vähem koormaval viisil; |
| --- | --- |

55.

väljendab muret asjaolu pärast, et komisjoni õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi (REFIT) puudutavas kommunikatsioonipoliitikas liialdatakse keskkonna- ja tervishoiualaste õigusaktide rakendamise raskusi; rõhutab, et keskkonna-, toiduohutus- ja tervishoiustandardeid ei tohiks programmi REFIT raames kahjustada; tunnistab vajadust parema õigusloome järele ning on arvamusel, et regulatiivse lihtsustamisega peaks muu hulgas lahendama rakendamisel ilmnenud probleeme; on seisukohal, et programmiga REFIT tuleks kodanike ja ettevõtete jaoks saavutada tulemused kõige vähem koormaval viisil;

| 56. | tunneb heameelt uue tava üle, mille kohaselt võib komisjon põhjendatud juhtudel paluda liikmesriikidel lisada ülevõtmismeetmetest teatamisel selgitavad dokumendid; kordab siiski oma nõudmist direktiivide ülevõtmise kohustuslike vastavustabelite järele, mis peaksid olema üldsusele kättesaadavad kõikides ELi keeltes, ja peab kahetsusväärseks asjaolu, et programm REFIT on komisjoni ühepoolse otsuse tulemus, millele ei eelnenud tõelist ühiskondlikku ega parlamentaarset dialoogi; |
| --- | --- |

56.

tunneb heameelt uue tava üle, mille kohaselt võib komisjon põhjendatud juhtudel paluda liikmesriikidel lisada ülevõtmismeetmetest teatamisel selgitavad dokumendid; kordab siiski oma nõudmist direktiivide ülevõtmise kohustuslike vastavustabelite järele, mis peaksid olema üldsusele kättesaadavad kõikides ELi keeltes, ja peab kahetsusväärseks asjaolu, et programm REFIT on komisjoni ühepoolse otsuse tulemus, millele ei eelnenud tõelist ühiskondlikku ega parlamentaarset dialoogi;

| 57. | märgib, et seoses programmiga REFIT peaks komisjon soodustama dialoogi õigusloome kvaliteedi üle kodanikega, liikmesriikidega, ettevõtjatega ja laiemalt kodanikuühiskonnaga, et tagada ELi õigusaktide kvaliteedi ja sotsiaalsete aspektide säilimine ning et üht ideaali ei järgitaks teist kahjustades; |
| --- | --- |

57.

märgib, et seoses programmiga REFIT peaks komisjon soodustama dialoogi õigusloome kvaliteedi üle kodanikega, liikmesriikidega, ettevõtjatega ja laiemalt kodanikuühiskonnaga, et tagada ELi õigusaktide kvaliteedi ja sotsiaalsete aspektide säilimine ning et üht ideaali ei järgitaks teist kahjustades;

| 58. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

58.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 304, 20.11.2010, lk 47.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0051.

(3)  Poliitikaosakond C: kodanike õigused ja põhiseadusküsimused; kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni jaoks (2015).

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43).

(5)  Vt kohtuotsust kohtuasjas 175/84.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0350.

---

Kolmapäev, 16. september 2015

| 22.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 316/254 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 316/254

---

P8_TA(2015)0323

Komisjoni 2016. aasta tööprogrammi koostamine

Euroopa Parlamendi 16. septembri 2015. aasta resolutsioon komisjoni 2016. aasta tööprogrammi kohta (2015/2729(RSP))

(2017/C 316/29)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „Komisjoni 2015. aasta tööprogramm – Uus algus“ (COM(2014)0910) ja selle lisasid 1–4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „Komisjoni 2015. aasta tööprogramm – Uus algus“ (COM(2014)0910) ja selle lisasid 1–4,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 37 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 37 lõiget 3,

| A. | arvestades, et Euroopa peab vastama selge nägemuse, suuna, juhtimise, ambitsiooni ja julgusega nii sisemistele kui ka välistele väljakutsetele, näitamaks et ta suudab täita oma kodanike ootusi, pakkuda neile väljavaateid ja luua usaldust, muutes ELi tõeliselt demokraatlikuks liiduks, parlamentaarseks demokraatiaks ja areeniks, kus kodanikud saavad oma maailmajagu juhtida ja kujundada oma elatustaseme säilitamise ja parandamise huvides; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa peab vastama selge nägemuse, suuna, juhtimise, ambitsiooni ja julgusega nii sisemistele kui ka välistele väljakutsetele, näitamaks et ta suudab täita oma kodanike ootusi, pakkuda neile väljavaateid ja luua usaldust, muutes ELi tõeliselt demokraatlikuks liiduks, parlamentaarseks demokraatiaks ja areeniks, kus kodanikud saavad oma maailmajagu juhtida ja kujundada oma elatustaseme säilitamise ja parandamise huvides;

| B. | arvestades, et strateegia „Euroopa 2020“ on jätkuvalt aluseks aruka, kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu saavutamisele Euroopas ning strateegia eesmärgid kinnitatakse eeldatavalt enne 2015. aasta lõppu, kuid nende saavutamise vahendid vajavad ajakohastamist ja tugevdamist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et strateegia „Euroopa 2020“ on jätkuvalt aluseks aruka, kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu saavutamisele Euroopas ning strateegia eesmärgid kinnitatakse eeldatavalt enne 2015. aasta lõppu, kuid nende saavutamise vahendid vajavad ajakohastamist ja tugevdamist;

| C. | arvestades, et tulevastes komisjoni tööprogrammides tuleks käsitleda 21. sajandi keskseid väljakutseid, milleks on kliimamuutused, energiasõltumatus, ressursitõhusus, üleminek digitaalühiskonnale, üleilmne konkurents, sooline võrdõiguslikkus ning suurenev ebavõrdsus, võttes samas arvesse Euroopa mõõtme puudumisest tulenevaid kulusid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et tulevastes komisjoni tööprogrammides tuleks käsitleda 21. sajandi keskseid väljakutseid, milleks on kliimamuutused, energiasõltumatus, ressursitõhusus, üleminek digitaalühiskonnale, üleilmne konkurents, sooline võrdõiguslikkus ning suurenev ebavõrdsus, võttes samas arvesse Euroopa mõõtme puudumisest tulenevaid kulusid;

| D. | arvestades, et Euroopa konkurentsivõime vähenemine globaalses majanduses, suur tööpuudus, demograafilised muutused ning üha vananev elanikkond seavad ELi seninägematute probleemide ette; arvestades, et ainult konkurentsivõimelises majanduses ja õige makromajanduspoliitikaga on võimalik luua töökohti, tõsta kodanike elatustaset ja luua jõukust, mis annab raha tulevasteks investeeringuteks ja tagab avaliku sektori teenused; arvestades, et kvaliteetseid töökohti, majanduskasvu, investeeringuid ja Euroopa majanduse konkurentsivõimet maailmaturul puudutavate kaugeleulatuvate eesmärkide saavutamiseks on vaja pöörata rohkem tähelepanu vaba ja ausa konkurentsi edendamisele, arvestades eelkõige asjaolu, et muude maailma piirkondade majanduskasv on kiirem ning nende tootlikkus ja innovaatilisus suurenevad; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa konkurentsivõime vähenemine globaalses majanduses, suur tööpuudus, demograafilised muutused ning üha vananev elanikkond seavad ELi seninägematute probleemide ette; arvestades, et ainult konkurentsivõimelises majanduses ja õige makromajanduspoliitikaga on võimalik luua töökohti, tõsta kodanike elatustaset ja luua jõukust, mis annab raha tulevasteks investeeringuteks ja tagab avaliku sektori teenused; arvestades, et kvaliteetseid töökohti, majanduskasvu, investeeringuid ja Euroopa majanduse konkurentsivõimet maailmaturul puudutavate kaugeleulatuvate eesmärkide saavutamiseks on vaja pöörata rohkem tähelepanu vaba ja ausa konkurentsi edendamisele, arvestades eelkõige asjaolu, et muude maailma piirkondade majanduskasv on kiirem ning nende tootlikkus ja innovaatilisus suurenevad;

| E. | arvestades, et ELis on pikalt kestnud majanduskriis, mida iseloomustavad väike majanduskasv, kasvanud sisemine tasakaalustamatus, töökohtade vähene loomine ja investeeringute nappus ning millest ei ole võimalik väljuda, kui ei suurendata igal põhjendatud juhul märkimisväärselt Euroopa integratsiooni, eelkõige siseturul ning majandus- ja rahaliidu raames, ning ei tugevdata demokraatlikku kontrolli ja vastutust; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ELis on pikalt kestnud majanduskriis, mida iseloomustavad väike majanduskasv, kasvanud sisemine tasakaalustamatus, töökohtade vähene loomine ja investeeringute nappus ning millest ei ole võimalik väljuda, kui ei suurendata igal põhjendatud juhul märkimisväärselt Euroopa integratsiooni, eelkõige siseturul ning majandus- ja rahaliidu raames, ning ei tugevdata demokraatlikku kontrolli ja vastutust;

| F. | arvestades, et rahalised vahendid tuleks suunata ELi poliitilistele prioriteetidele ning seda mitte ainult summade suuruse, vaid ka paindlikkuse ja tasakaalu osas, pidades muu hulgas silmas Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) ja mitmeaastast finantsraamistikku (2014–2020), milles on ette nähtud mitu paindlikkusmehhanismi, sealhulgas läbivaatamisklausel, et võimaldada ELi eelarve kohandamist ennenägematutele asjaoludele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et rahalised vahendid tuleks suunata ELi poliitilistele prioriteetidele ning seda mitte ainult summade suuruse, vaid ka paindlikkuse ja tasakaalu osas, pidades muu hulgas silmas Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) ja mitmeaastast finantsraamistikku (2014–2020), milles on ette nähtud mitu paindlikkusmehhanismi, sealhulgas läbivaatamisklausel, et võimaldada ELi eelarve kohandamist ennenägematutele asjaoludele;

| G. | arvestades, et ELi poliitika ja tegevus peab vastama subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetele, et aidata kodanikel kiireid ühiskondlikke ja majanduslikke muutusi ette näha ja neile reageerida; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ELi poliitika ja tegevus peab vastama subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetele, et aidata kodanikel kiireid ühiskondlikke ja majanduslikke muutusi ette näha ja neile reageerida;

| H. | arvestades, et Euroopa peab järgima majandusmudelit, mis on suuteline tagama kestliku majanduskasvu, et anda sellele ja järgmisele põlvkonnale kvaliteetsed töökohad, mitte võlad; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa peab järgima majandusmudelit, mis on suuteline tagama kestliku majanduskasvu, et anda sellele ja järgmisele põlvkonnale kvaliteetsed töökohad, mitte võlad;

| I. | arvestades, et jätkusuutlikkuse ja majanduskasvu vahel ei ole vastuolu ning need võivad teineteist toetada, ning arvestades, et komisjonilt nõutakse tungivalt, et ta muudaks jätkusuutlikkuse oma tööhõive ja majanduskasvu tegevuskava nurgakiviks; arvestades, et komisjon toimib järelevalvajana aluslepingute üle, milles on sätestatud säästva arengu, sotsiaalse õigluse ja solidaarsuse põhimõte ning Euroopa kodanike põhiõigused; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et jätkusuutlikkuse ja majanduskasvu vahel ei ole vastuolu ning need võivad teineteist toetada, ning arvestades, et komisjonilt nõutakse tungivalt, et ta muudaks jätkusuutlikkuse oma tööhõive ja majanduskasvu tegevuskava nurgakiviks; arvestades, et komisjon toimib järelevalvajana aluslepingute üle, milles on sätestatud säästva arengu, sotsiaalse õigluse ja solidaarsuse põhimõte ning Euroopa kodanike põhiõigused;

| J. | arvestades, et Euroopal on vaja, et komisjonil oleks kindlate sihtidega ja piisavalt kaugelevaatav tööprogramm, mille abil tegeleda ELi ja selle kodanike tegelike vajadustega; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopal on vaja, et komisjonil oleks kindlate sihtidega ja piisavalt kaugelevaatav tööprogramm, mille abil tegeleda ELi ja selle kodanike tegelike vajadustega;

1. OSA

| 1. | nõuab tungivalt, et komisjon kasutaks täielikult oma algatusõigust, et olla liidule selgeks juhiks ja viia eelkõige lõpule ühtne turg ning esitada majandusliitu, poliitilist liitu ja välistegevust käsitlev strateegiline kava; |
| --- | --- |

1.

nõuab tungivalt, et komisjon kasutaks täielikult oma algatusõigust, et olla liidule selgeks juhiks ja viia eelkõige lõpule ühtne turg ning esitada majandusliitu, poliitilist liitu ja välistegevust käsitlev strateegiline kava;

| 2. | väljendab heameelt, et komisjon keskendub kümnele strateegilisele prioriteedile; rõhutab, et tähtis on edendada ühenduse huve ning hoida ELi ühtsust ja sidusust, austades samal ajal subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid; on seetõttu kindlalt veendunud, et jõupingutused peavad olema suunatud nendele strateegilistele prioriteetidele; |
| --- | --- |

2.

väljendab heameelt, et komisjon keskendub kümnele strateegilisele prioriteedile; rõhutab, et tähtis on edendada ühenduse huve ning hoida ELi ühtsust ja sidusust, austades samal ajal subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid; on seetõttu kindlalt veendunud, et jõupingutused peavad olema suunatud nendele strateegilistele prioriteetidele;

| 3. | tunneb heameelt läbirääkimiste avamise üle uue institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe sõlmimiseks; on seisukohal, et see peaks tooma kaasa komisjoni ettepanekute kvaliteedi paranemise, parema õigusaktide eelnõude mõju hindamise (muu hulgas majandusliku, sotsiaalse, keskkonnalase ja VKEdele avalduva mõju hindamise) komisjoni poolt ning vajaduse korral määruste kasutamise direktiivide asemel kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega; ootab, et komisjon kohtleks seadusandlike menetluste käigus edastatava teabe ja dokumentide osas mõlemat seadusandjat võrdselt; ootab nõuetekohase institutsioonidevahelise konsulteerimise jõulisemat tagamist, täiemahulisi järelmeetmeid parlamendi ettepanekutele ja soovitustele ning iga kavandatava tagasivõtmise üksikasjalikku põhjendamist; tuletab meelde, et kolme institutsiooni vahel kokku lepitud mitmeaastane programm peaks andma raamistiku iga-aastasele tööprogrammile ja olema aluseks iga-aastase konkreetse tööprogrammi aruteludele; tuletab meelde, et paremat õigusloomet ei tohiks näha vahendina, mille abil alatähtsustada ELi pädevusse kuuluvaid valdkondi, ning et poliitilised otsused demokraatlikus otsustusprotsessis peaksid olema tähtsamad tehnilistest hinnangutest; |
| --- | --- |

3.

tunneb heameelt läbirääkimiste avamise üle uue institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe sõlmimiseks; on seisukohal, et see peaks tooma kaasa komisjoni ettepanekute kvaliteedi paranemise, parema õigusaktide eelnõude mõju hindamise (muu hulgas majandusliku, sotsiaalse, keskkonnalase ja VKEdele avalduva mõju hindamise) komisjoni poolt ning vajaduse korral määruste kasutamise direktiivide asemel kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega; ootab, et komisjon kohtleks seadusandlike menetluste käigus edastatava teabe ja dokumentide osas mõlemat seadusandjat võrdselt; ootab nõuetekohase institutsioonidevahelise konsulteerimise jõulisemat tagamist, täiemahulisi järelmeetmeid parlamendi ettepanekutele ja soovitustele ning iga kavandatava tagasivõtmise üksikasjalikku põhjendamist; tuletab meelde, et kolme institutsiooni vahel kokku lepitud mitmeaastane programm peaks andma raamistiku iga-aastasele tööprogrammile ja olema aluseks iga-aastase konkreetse tööprogrammi aruteludele; tuletab meelde, et paremat õigusloomet ei tohiks näha vahendina, mille abil alatähtsustada ELi pädevusse kuuluvaid valdkondi, ning et poliitilised otsused demokraatlikus otsustusprotsessis peaksid olema tähtsamad tehnilistest hinnangutest;

| 4. | nõuab tungivalt, et komisjon parandaks jätkuvalt oma õigusloomeprogrammi sidusust ja tugevdaks õigusaktide eelnõude sõltumatut mõjuhindamist, sh VKE-testi ja konkurentsivõime testi, kuna need meetmed aitavad vähendada bürokraatiat kõigil tasanditel – nii Euroopa, riiklikul kui ka piirkondlikul tasandil – ning kõigi ettevõtjate ja kodanike jaoks nende igapäevaelus, toetades seega töökohtade loomist, järgides samal ajal sotsiaalseid ja keskkonnastandardeid; on seisukohal, et VKEd ja mikroettevõtjad ei tohiks õigusaktide rakendamise ja standardite järgimise tõttu kannatada ülemäärase koormuse all; palub komisjonil püüelda maksimaalse lihtsustamise poole ning edendada igal võimalusel digitaalsete lahenduste täielikku kasutamist, et hõlbustada ELi eeskirjade rakendamist; on seisukohal, et kui direktiivid ja määrused osutuvad väikeettevõtete jaoks sobimatuks, tuleb need võib-olla läbi vaadata, tagamaks, et VKEsid ei koormata; nõuab, et mikroettevõtjad vabastataks võimalikult suurel määral kõigi koormavate õigusaktide täitmisest, eelkõige selleks, et julgustada uusi idufirmasid ja ettevõtjaid; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et komisjon parandaks jätkuvalt oma õigusloomeprogrammi sidusust ja tugevdaks õigusaktide eelnõude sõltumatut mõjuhindamist, sh VKE-testi ja konkurentsivõime testi, kuna need meetmed aitavad vähendada bürokraatiat kõigil tasanditel – nii Euroopa, riiklikul kui ka piirkondlikul tasandil – ning kõigi ettevõtjate ja kodanike jaoks nende igapäevaelus, toetades seega töökohtade loomist, järgides samal ajal sotsiaalseid ja keskkonnastandardeid; on seisukohal, et VKEd ja mikroettevõtjad ei tohiks õigusaktide rakendamise ja standardite järgimise tõttu kannatada ülemäärase koormuse all; palub komisjonil püüelda maksimaalse lihtsustamise poole ning edendada igal võimalusel digitaalsete lahenduste täielikku kasutamist, et hõlbustada ELi eeskirjade rakendamist; on seisukohal, et kui direktiivid ja määrused osutuvad väikeettevõtete jaoks sobimatuks, tuleb need võib-olla läbi vaadata, tagamaks, et VKEsid ei koormata; nõuab, et mikroettevõtjad vabastataks võimalikult suurel määral kõigi koormavate õigusaktide täitmisest, eelkõige selleks, et julgustada uusi idufirmasid ja ettevõtjaid;

| 5. | ootab, et komisjon esitaks õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi (REFIT) raames nimekirja õigusaktidest ja ettepanekutest, mis tuleb läbi vaadata või kehtetuks tunnistada, kui need ei ole enam piisavalt asjakohased või ei paku ELi lisaväärtust ning kui nad on aegunud või ei täida enam algset eesmärki; rõhutab siiski, et REFITi ei tohi kasutada ettekäändena alandada ambitsioonide taset väga tähtsates küsimustes, dereguleerida või alandada sotsiaalseid ja keskkonnastandardeid; usub, et lihtsustamise eesmärk on kvaliteet ja mitte kvantitatiivsed sihtmärgid; võtab teadmiseks eesmärgi vähendada 25 % haldus- ja bürokraatlikku koormust ja uute ettepanekutega seotud kogu poliitikatsüklit hõlmavaid kulusid (sh ülevõtmine, rakendamine ja täitmise tagamine); nõuab halduskoormuse olulist vähendamist, et luua paremad tingimused uute töökohtade loomiseks, säilitada töökohad Euroopas ja tuua töökohad väljastpoolt Euroopat tagasi, et tugevdada konkurentsivõimet ja jätkusuutlikku majanduskasvu; |
| --- | --- |

5.

ootab, et komisjon esitaks õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi (REFIT) raames nimekirja õigusaktidest ja ettepanekutest, mis tuleb läbi vaadata või kehtetuks tunnistada, kui need ei ole enam piisavalt asjakohased või ei paku ELi lisaväärtust ning kui nad on aegunud või ei täida enam algset eesmärki; rõhutab siiski, et REFITi ei tohi kasutada ettekäändena alandada ambitsioonide taset väga tähtsates küsimustes, dereguleerida või alandada sotsiaalseid ja keskkonnastandardeid; usub, et lihtsustamise eesmärk on kvaliteet ja mitte kvantitatiivsed sihtmärgid; võtab teadmiseks eesmärgi vähendada 25 % haldus- ja bürokraatlikku koormust ja uute ettepanekutega seotud kogu poliitikatsüklit hõlmavaid kulusid (sh ülevõtmine, rakendamine ja täitmise tagamine); nõuab halduskoormuse olulist vähendamist, et luua paremad tingimused uute töökohtade loomiseks, säilitada töökohad Euroopas ja tuua töökohad väljastpoolt Euroopat tagasi, et tugevdada konkurentsivõimet ja jätkusuutlikku majanduskasvu;

| 6. | ootab, et komisjon esitaks ettepaneku tööhõive ja majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020“ järgmise etapi kohta, milles käsitletaks meie ees seisvaid suuri väljakutseid ja võimalusi, nagu energiaalane üleminek, digitaalne revolutsioon ja eurooplaste ettevalmistamine nendeks muutusteks; on seisukohal, et see strateegia peaks ühendama asjakohased reformid ja suured investeerimisalgatused, kasutades ära juba käivitatud energialiitu ja digitaalset ühtset turgu ning uut sotsiaalsete investeeringute ja ümberõppe algatust; on veendunud, et strateegiat peaks toetama Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi täielik ärakasutamine ja läbivaadatud mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020; on seisukohal, et kõikides liikmesriikides peaksid olema täidetud tingimused selle strateegia rakendamiseks ning majandus- ja rahaliit tuleks lõpule viia, et selles suunas lähenemist edendada; on seisukohal, et ELi strateegilised välispartnerlused peaksid samuti avama uusi võimalusi strateegia edukaks elluviimiseks; |
| --- | --- |

6.

ootab, et komisjon esitaks ettepaneku tööhõive ja majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020“ järgmise etapi kohta, milles käsitletaks meie ees seisvaid suuri väljakutseid ja võimalusi, nagu energiaalane üleminek, digitaalne revolutsioon ja eurooplaste ettevalmistamine nendeks muutusteks; on seisukohal, et see strateegia peaks ühendama asjakohased reformid ja suured investeerimisalgatused, kasutades ära juba käivitatud energialiitu ja digitaalset ühtset turgu ning uut sotsiaalsete investeeringute ja ümberõppe algatust; on veendunud, et strateegiat peaks toetama Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi täielik ärakasutamine ja läbivaadatud mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020; on seisukohal, et kõikides liikmesriikides peaksid olema täidetud tingimused selle strateegia rakendamiseks ning majandus- ja rahaliit tuleks lõpule viia, et selles suunas lähenemist edendada; on seisukohal, et ELi strateegilised välispartnerlused peaksid samuti avama uusi võimalusi strateegia edukaks elluviimiseks;

| 7. | nõuab, et komisjon pakuks jõulist lahendust ELi sotsiaalprobleemidele, eelkõige töötusele, oskuste nõudluse ja pakkumise erinevusele, sotsiaalsele ebavõrdsusele ja tõrjutusele, samuti sotsiaalse dumpingu ja ajude äravoolu ohule; on seisukohal, et see nõuab majanduskasvu kiirenemist ja investeeringuid, mis edendavad kvaliteetsete töökohtade loomist, sotsiaalseid investeeringuid, mis on suunatud oskustele, lapsehooldusele ja muudele sotsiaalteenustele, ning sotsiaalmajandust; on seisukohal, et see nõuab samuti suuremat lähenemist selle tagamiseks, et kõikjal liidus järgitakse peamisi sotsiaalseid standardeid; on sellega seoses seisukohal, et tööjõu õiglast liikuvust tuleks edendada kui ühtse turu üht põhivabadust; on seisukohal, et viivitamata tuleb hakata astuma konkreetseid samme lubatud „sotsiaalvaldkonna AAA-reitingu“ poole; nõuab, et komisjon edendaks sel eesmärgil sotsiaalpartnerite paremat kaasatust Euroopa ja riiklikul tasandil; |
| --- | --- |

7.

nõuab, et komisjon pakuks jõulist lahendust ELi sotsiaalprobleemidele, eelkõige töötusele, oskuste nõudluse ja pakkumise erinevusele, sotsiaalsele ebavõrdsusele ja tõrjutusele, samuti sotsiaalse dumpingu ja ajude äravoolu ohule; on seisukohal, et see nõuab majanduskasvu kiirenemist ja investeeringuid, mis edendavad kvaliteetsete töökohtade loomist, sotsiaalseid investeeringuid, mis on suunatud oskustele, lapsehooldusele ja muudele sotsiaalteenustele, ning sotsiaalmajandust; on seisukohal, et see nõuab samuti suuremat lähenemist selle tagamiseks, et kõikjal liidus järgitakse peamisi sotsiaalseid standardeid; on sellega seoses seisukohal, et tööjõu õiglast liikuvust tuleks edendada kui ühtse turu üht põhivabadust; on seisukohal, et viivitamata tuleb hakata astuma konkreetseid samme lubatud „sotsiaalvaldkonna AAA-reitingu“ poole; nõuab, et komisjon edendaks sel eesmärgil sotsiaalpartnerite paremat kaasatust Euroopa ja riiklikul tasandil;

| 8. | rõhutab asjaolu, et töötuse määr on jätkuvalt liiga kõrge, eelkõige noorte ja naiste hulgas, ning et ELi majanduse elavnemine on veel ebakindel; peab tervitatavaks EFSI vastuvõtmist ja nõuab tungivalt selle täielikku rakendamist ning eeldab, et võimalikult kiiresti töötatakse välja ja kiidetakse heaks hulk investeerimisprojekte, mis aitavad kaasa majanduse elujõulisele elavnemisele ning tasakaalustatud ja jätkusuutlikule majanduskasvule, mis edendab tööhõivet ning majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset sidusust kogu ELis; tuletab meelde oma nõudmisi läbipaistvuse, demokraatliku vastutuse ja investeerimisjuhiste järgimise kohta; |
| --- | --- |

8.

rõhutab asjaolu, et töötuse määr on jätkuvalt liiga kõrge, eelkõige noorte ja naiste hulgas, ning et ELi majanduse elavnemine on veel ebakindel; peab tervitatavaks EFSI vastuvõtmist ja nõuab tungivalt selle täielikku rakendamist ning eeldab, et võimalikult kiiresti töötatakse välja ja kiidetakse heaks hulk investeerimisprojekte, mis aitavad kaasa majanduse elujõulisele elavnemisele ning tasakaalustatud ja jätkusuutlikule majanduskasvule, mis edendab tööhõivet ning majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset sidusust kogu ELis; tuletab meelde oma nõudmisi läbipaistvuse, demokraatliku vastutuse ja investeerimisjuhiste järgimise kohta;

| 9. | kutsub komisjoni üles rõhutama majanduskasvu ja töökohti kui Euroopa sotsiaalse turumajanduse ja ELi säästva arengu strateegia nurgakivi; nõuab tungivalt, et komisjon seaks jätkusuutlikkuse mis tahes usaldusväärse, tulevikku suunatud ja kriisidega toimetuleva majanduspoliitika keskmesse ning annaks sellele sisu nii käesolevas kui ka tulevastes tööprogrammides, nähes ette eraldi jao, milles keskendutakse seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi terviklikule ja kiirele rakendamisele; |
| --- | --- |

9.

kutsub komisjoni üles rõhutama majanduskasvu ja töökohti kui Euroopa sotsiaalse turumajanduse ja ELi säästva arengu strateegia nurgakivi; nõuab tungivalt, et komisjon seaks jätkusuutlikkuse mis tahes usaldusväärse, tulevikku suunatud ja kriisidega toimetuleva majanduspoliitika keskmesse ning annaks sellele sisu nii käesolevas kui ka tulevastes tööprogrammides, nähes ette eraldi jao, milles keskendutakse seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi terviklikule ja kiirele rakendamisele;

| 10. | peab tervitatavaks digitaalse ühtse turu strateegia vastuvõtmist ja nõuab selle kiiret rakendamist koos selgete seadusandlike soovitustega ning rahaliste viiside ja vahenditega, et luua digitaalmajandus, kus Euroopa saab olla maailmas esikohal, ettevõtted saavad tegutseda piiriüleselt ning tarbijate, õiguste omajate ja kodanike õigused on kaitstud; on veendunud, et Euroopa pakub ettevõtluse ja teadmistepõhise majanduse edendamisega ning tarbetute tõkete kõrvaldamisega selget lisaväärtust; on seisukohal, et selle eesmärgiks peaks samuti olema edendada innovatsiooni ja luua uusi võimalusi ELi kodanikele, äriühingutele ja tarbijatele ning luua seeläbi töökohti, tagades samal ajal peamiste sotsiaalsete standardite järgimise; rõhutab, et selle valdkonna edusammud avaldavad kodanikele otsest mõju; on veendunud, et tarbijakaitse ja põhiõiguste kaitse on väga tähtsad, et eurooplased võiksid usaldada digitaalset ühtset turgu kui osa oma igapäevaelu digiteerimisest; |
| --- | --- |

10.

peab tervitatavaks digitaalse ühtse turu strateegia vastuvõtmist ja nõuab selle kiiret rakendamist koos selgete seadusandlike soovitustega ning rahaliste viiside ja vahenditega, et luua digitaalmajandus, kus Euroopa saab olla maailmas esikohal, ettevõtted saavad tegutseda piiriüleselt ning tarbijate, õiguste omajate ja kodanike õigused on kaitstud; on veendunud, et Euroopa pakub ettevõtluse ja teadmistepõhise majanduse edendamisega ning tarbetute tõkete kõrvaldamisega selget lisaväärtust; on seisukohal, et selle eesmärgiks peaks samuti olema edendada innovatsiooni ja luua uusi võimalusi ELi kodanikele, äriühingutele ja tarbijatele ning luua seeläbi töökohti, tagades samal ajal peamiste sotsiaalsete standardite järgimise; rõhutab, et selle valdkonna edusammud avaldavad kodanikele otsest mõju; on veendunud, et tarbijakaitse ja põhiõiguste kaitse on väga tähtsad, et eurooplased võiksid usaldada digitaalset ühtset turgu kui osa oma igapäevaelu digiteerimisest;

| 11. | on veendunud, et tasakaalustatud ja õiglast maksupoliitikat tuleb vajaduse korral näha liikmesriikide struktuurireformide lahutamatu osana ning et maksu- ja konkurentsipoliitikat tuleks siseturul käsitleda ühe mündi kahe küljena, pidades silmas kõikide ELi tarbijate ja kodanike huve, eesmärgiga anda suurem panus töökohtade loomisse; pooldab maksukoormuse ümbersuunamist tööjõult muudele kestliku maksustamise viisidele; |
| --- | --- |

11.

on veendunud, et tasakaalustatud ja õiglast maksupoliitikat tuleb vajaduse korral näha liikmesriikide struktuurireformide lahutamatu osana ning et maksu- ja konkurentsipoliitikat tuleks siseturul käsitleda ühe mündi kahe küljena, pidades silmas kõikide ELi tarbijate ja kodanike huve, eesmärgiga anda suurem panus töökohtade loomisse; pooldab maksukoormuse ümbersuunamist tööjõult muudele kestliku maksustamise viisidele;

| 12. | kutsub komisjoni üles vaatama läbi ja tugevdama konkurentsipoliitika ja riigiabi mehhanisme ja vahendeid; peab ELi riigiabi poliitikat ja kontrollimist tähtsateks vahenditeks võitluses maksutavade vastu, mis ühtset turgu moonutavad; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni üles vaatama läbi ja tugevdama konkurentsipoliitika ja riigiabi mehhanisme ja vahendeid; peab ELi riigiabi poliitikat ja kontrollimist tähtsateks vahenditeks võitluses maksutavade vastu, mis ühtset turgu moonutavad;

| 13. | kinnitab, et peab väga tähtsaks ühenduse meetodit, seadusandliku protsessi läbipaistvust, demokraatlikku õiguspärasust ning liikmesriikide parlamentide osalust ja vastutust; |
| --- | --- |

13.

kinnitab, et peab väga tähtsaks ühenduse meetodit, seadusandliku protsessi läbipaistvust, demokraatlikku õiguspärasust ning liikmesriikide parlamentide osalust ja vastutust;

| 14. | rõhutab vajadust rakendada ja kohaldada kehtivaid õigusakte täielikult, kiiresti ja tõhusalt sellistes valdkondades nagu ühtne turg, keskkonnaõigus, läbivaadatud ühine põllumajanduspoliitika (ÜPP), ühine kalanduspoliitika, ühtekuuluvuspoliitika ning finants- ja pangandussektor; kutsub komisjoni üles paremini jälgima liikmesriikide edusamme õigusaktide rakendamisel; |
| --- | --- |

14.

rõhutab vajadust rakendada ja kohaldada kehtivaid õigusakte täielikult, kiiresti ja tõhusalt sellistes valdkondades nagu ühtne turg, keskkonnaõigus, läbivaadatud ühine põllumajanduspoliitika (ÜPP), ühine kalanduspoliitika, ühtekuuluvuspoliitika ning finants- ja pangandussektor; kutsub komisjoni üles paremini jälgima liikmesriikide edusamme õigusaktide rakendamisel;

| 15. | nõuab, et seadusandliku tavamenetluse korras võetaks vastu lähenemissuunised, mis koos iga-aastase majanduskasvu analüüsiga peaksid moodustama riigipõhiste soovituste aluse; on seisukohal, et parlamendi kontrolliülesanne Euroopa poolaasta raames tuleks vormistada ametlikult ning et kõik euroala riikide parlamendid peaksid iga Euroopa poolaasta protsessis tehtavat sammu jälgima; |
| --- | --- |

15.

nõuab, et seadusandliku tavamenetluse korras võetaks vastu lähenemissuunised, mis koos iga-aastase majanduskasvu analüüsiga peaksid moodustama riigipõhiste soovituste aluse; on seisukohal, et parlamendi kontrolliülesanne Euroopa poolaasta raames tuleks vormistada ametlikult ning et kõik euroala riikide parlamendid peaksid iga Euroopa poolaasta protsessis tehtavat sammu jälgima;

| 16. | palub komisjonil koos sidusrühmadega uurida kõiki võimalusi majandus- ja rahaliidu tugevdamiseks ja selle muutmiseks vastupidavamaks ning majanduskasvu, tööhõivet ja stabiilsust soodustavamaks, nii et sellel oleks sotsiaalne mõõde, mille eesmärk on säilitada Euroopa sotsiaalne turumajandus ja austada kollektiivsete läbirääkimiste õigust ning mille alusel tagatakse liikmesriikide sotsiaalpoliitika kooskõlastamine (sh iga liikmesriigi jaoks sobiv ja tema poolt otsustatav alampalk või sissetulekute mehhanism), mis toetab vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastast võitlust, töötajate taasintegreerimist tööturule ning kutsealade ja liikmesriikide vahelist vabatahtlikku liikuvust ja paindlikkust; |
| --- | --- |

16.

palub komisjonil koos sidusrühmadega uurida kõiki võimalusi majandus- ja rahaliidu tugevdamiseks ja selle muutmiseks vastupidavamaks ning majanduskasvu, tööhõivet ja stabiilsust soodustavamaks, nii et sellel oleks sotsiaalne mõõde, mille eesmärk on säilitada Euroopa sotsiaalne turumajandus ja austada kollektiivsete läbirääkimiste õigust ning mille alusel tagatakse liikmesriikide sotsiaalpoliitika kooskõlastamine (sh iga liikmesriigi jaoks sobiv ja tema poolt otsustatav alampalk või sissetulekute mehhanism), mis toetab vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastast võitlust, töötajate taasintegreerimist tööturule ning kutsealade ja liikmesriikide vahelist vabatahtlikku liikuvust ja paindlikkust;

| 17. | rõhutab, et ELi eelarvet tuleb kasutada tulemuslikult, et edendada ELi prioriteetide saavutamist ja poliitikat, ning nõuab seepärast, et komisjon tegeleks väärkasutuse ja pettustega seotud probleemide lahendamisega; palub komisjonil astuda samme olemasolevate kontrollimehhanismide hindamiseks ja parandamiseks, et vähendada bürokraatlikku koormust seal, kus see on võimalik; rõhutab, et komisjon peab tagama ELi maksumaksjate raha parima kasutamise, ja rõhutab, et tulemused on tähtsamad kui lihtsalt olemasolevate assigneeringute ärakasutamine; nõuab seetõttu süstemaatilisi, korrapäraseid ja sõltumatuid hindamisi, et tagada, et kõiki eraldatud vahendeid kasutatakse soovitud tulemuste saavutamiseks kulutasuval viisil; palub komisjonil suurendada jõupingutusi liikmesriikide kaasamiseks sellesse ülesandesse, eelkõige mis puudutab liikmesriikide endi poolt jaotatavaid vahendeid; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et ELi eelarvet tuleb kasutada tulemuslikult, et edendada ELi prioriteetide saavutamist ja poliitikat, ning nõuab seepärast, et komisjon tegeleks väärkasutuse ja pettustega seotud probleemide lahendamisega; palub komisjonil astuda samme olemasolevate kontrollimehhanismide hindamiseks ja parandamiseks, et vähendada bürokraatlikku koormust seal, kus see on võimalik; rõhutab, et komisjon peab tagama ELi maksumaksjate raha parima kasutamise, ja rõhutab, et tulemused on tähtsamad kui lihtsalt olemasolevate assigneeringute ärakasutamine; nõuab seetõttu süstemaatilisi, korrapäraseid ja sõltumatuid hindamisi, et tagada, et kõiki eraldatud vahendeid kasutatakse soovitud tulemuste saavutamiseks kulutasuval viisil; palub komisjonil suurendada jõupingutusi liikmesriikide kaasamiseks sellesse ülesandesse, eelkõige mis puudutab liikmesriikide endi poolt jaotatavaid vahendeid;

| 18. | rõhutab, et maksumaksjate raha tuleb tulemuslikumalt kasutada ning tuleb võtta edasisi meetmeid liidu finantshuvide kaitsmiseks, et tagada kulutasuval viisil ELi kulutuste õiguspärasus; nõuab seepärast, et ELi eelarvet kasutataks tulemuslikult, keskendudes kehtivate kontrollimeetodite paremale rakendamisele, kontrolli hindamisele ja viisidele, millega tagada, et tulemusi ja lisaväärtust peetakse eelarveassigneeringute võimalikult ulatuslikust ärakasutamisest tähtsamaks; on seisukohal, et Euroopa Pettustevastast Ametit (OLAF) puudutav ettepanek menetlustagatiste kontrolöri ametikoha loomise kohta (COM(2014)0340 – 2014/0173(COD)) tuleks säilitada; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et maksumaksjate raha tuleb tulemuslikumalt kasutada ning tuleb võtta edasisi meetmeid liidu finantshuvide kaitsmiseks, et tagada kulutasuval viisil ELi kulutuste õiguspärasus; nõuab seepärast, et ELi eelarvet kasutataks tulemuslikult, keskendudes kehtivate kontrollimeetodite paremale rakendamisele, kontrolli hindamisele ja viisidele, millega tagada, et tulemusi ja lisaväärtust peetakse eelarveassigneeringute võimalikult ulatuslikust ärakasutamisest tähtsamaks; on seisukohal, et Euroopa Pettustevastast Ametit (OLAF) puudutav ettepanek menetlustagatiste kontrolöri ametikoha loomise kohta (COM(2014)0340 – 2014/0173(COD)) tuleks säilitada;

| 19. | tunneb heameelt komisjoni Euroopa rände tegevuskava ja vastavate seadusandlike ettepanekute üle ning nendega seotud ettepanekute üle eelarve kohandamiseks 2015. ja 2016. aastal, et tagada rände tegevuskavas seatud eesmärkide nõuetekohane täitmine; tuletab komisjonile siiski meelde kohustust reageerida kasvavale survele ELi välispiiridel, sealhulgas kindlate meetmetega ebaseadusliku rände, inimkaubanduse ja inimeste ebaseaduslikult üle piiri toimetamise vastu, ning parandada hallatud rände poliitikat, mis tähendab ELi rändepoliitika paremat seostamist välispoliitikaga; nõuab tungivalt, et komisjon arendaks edasi instrumente inimõigustel põhineva lähenemisviisi kasutamiseks inimeste suhtes, kes otsivad ELis kaitset sõja ja tagakiusamise eest; |
| --- | --- |

19.

tunneb heameelt komisjoni Euroopa rände tegevuskava ja vastavate seadusandlike ettepanekute üle ning nendega seotud ettepanekute üle eelarve kohandamiseks 2015. ja 2016. aastal, et tagada rände tegevuskavas seatud eesmärkide nõuetekohane täitmine; tuletab komisjonile siiski meelde kohustust reageerida kasvavale survele ELi välispiiridel, sealhulgas kindlate meetmetega ebaseadusliku rände, inimkaubanduse ja inimeste ebaseaduslikult üle piiri toimetamise vastu, ning parandada hallatud rände poliitikat, mis tähendab ELi rändepoliitika paremat seostamist välispoliitikaga; nõuab tungivalt, et komisjon arendaks edasi instrumente inimõigustel põhineva lähenemisviisi kasutamiseks inimeste suhtes, kes otsivad ELis kaitset sõja ja tagakiusamise eest;

| 20. | tunneb sügavat muret hiljutiste arengute pärast Vahemerel ja Lääne-Balkanil, kus rekordarv ebaseaduslikke sisserändajaid on ületanud ELi piiri, tekitades ELile ja liikmesriikidele enneolematuid probleeme, mis nõuavad ühist ja otsustavat Euroopa lahendust; avaldab toetust komisjoni esitatud meetmetele ning nõuab nende kiiret vastuvõtmist ja rakendamist liikmesriikide poolt; tervitab ümberpaigutamist ja ümberasustamist käsitlevaid komisjoni algatusi, sh uut algatust, mis käsitleb suurema arvu rahvusvahelist kaitset vajavate varjupaigataotlejate hädaolukorras ümberpaigutamist Kreeka, Itaalia ja Ungari toetamiseks, samuti komisjoni ettepanekut Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 78 lõikel 2 põhineva alalise ümberpaigutamismehhanismi kohta, mis aktiveeritakse hädaolukordades, võttes arvesse liikmesriigis viibivate pagulaste arvu; nõuab, et komisjon käivitaks vajaliku mehhanismi, mis oli kavandatud spetsiaalselt massilise sisserände olukordade jaoks; rõhutab samas vajadust kiirendada varjupaigataotluste menetlemist ning nende isikute tagasisaatmist, kelle taotlus on tagasi lükatud; avaldab toetust rände tegevuskavas välja kuulutatud nn kriisikolde süsteemile, mille eesmärk on tugevdada operatiivtoetust varjupaigataotlejate esmasel saabumisel, muu hulgas taotluste registreerimisel ja esmasel menetlemisel, ka nende isikute puhul, kes ei vaja kaitset; on vastu kõikidele meetmetele, mis de facto taastavad piirikontrolli ja seavad sellega ohtu Schengeni ala; |
| --- | --- |

20.

tunneb sügavat muret hiljutiste arengute pärast Vahemerel ja Lääne-Balkanil, kus rekordarv ebaseaduslikke sisserändajaid on ületanud ELi piiri, tekitades ELile ja liikmesriikidele enneolematuid probleeme, mis nõuavad ühist ja otsustavat Euroopa lahendust; avaldab toetust komisjoni esitatud meetmetele ning nõuab nende kiiret vastuvõtmist ja rakendamist liikmesriikide poolt; tervitab ümberpaigutamist ja ümberasustamist käsitlevaid komisjoni algatusi, sh uut algatust, mis käsitleb suurema arvu rahvusvahelist kaitset vajavate varjupaigataotlejate hädaolukorras ümberpaigutamist Kreeka, Itaalia ja Ungari toetamiseks, samuti komisjoni ettepanekut Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 78 lõikel 2 põhineva alalise ümberpaigutamismehhanismi kohta, mis aktiveeritakse hädaolukordades, võttes arvesse liikmesriigis viibivate pagulaste arvu; nõuab, et komisjon käivitaks vajaliku mehhanismi, mis oli kavandatud spetsiaalselt massilise sisserände olukordade jaoks; rõhutab samas vajadust kiirendada varjupaigataotluste menetlemist ning nende isikute tagasisaatmist, kelle taotlus on tagasi lükatud; avaldab toetust rände tegevuskavas välja kuulutatud nn kriisikolde süsteemile, mille eesmärk on tugevdada operatiivtoetust varjupaigataotlejate esmasel saabumisel, muu hulgas taotluste registreerimisel ja esmasel menetlemisel, ka nende isikute puhul, kes ei vaja kaitset; on vastu kõikidele meetmetele, mis de facto taastavad piirikontrolli ja seavad sellega ohtu Schengeni ala;

| 21. | tuletab meelde komisjoni lubadust kasutada kõiki võimalikke vahendeid, sealhulgas ELi eelarvet, et edendada töökohtade loomist ja majanduskasvu arukate investeeringute abil ning tihedas koostöös liikmesriikide, parlamentide, piirkondade ja linnadega, et parandada kehtivate meetmete rakendamist ja suurendada kohaliku tegevuse tulemuslikkust, eelkõige Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel; rõhutab, et ühtekuuluvuspoliitika on majanduse juhtimise protsessi kohaselt ka edaspidi niisuguste avaliku sektori investeeringute peamine allikas, ja on seetõttu seisukohal, et EFSI ja muude fondide, eelkõige Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahelist sünergilist toimet tuleks ära kasutada; nõuab Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ja programmi „Horisont 2020“ vahelise sünergia uurimist; peab erasektori partnerite ja investorite kaasamist EFSIga edu saavutamiseks äärmiselt oluliseks ja rõhutab selle töökohtade loomise potentsiaali; nõuab samal ajal ELi tasandil täielikku demokraatlikku kontrolli EFSI üle; on seisukohal, et programmist „Horisont 2020“ ja Euroopa ühendamise rahastust võetavad rahalised vahendid peaksid tooma vastavalt kaasa sama suured või suuremad investeeringud teadusesse ja innovatsiooni, digitaalsesse infrastruktuuri, transporti ja energeetikasse, ning kutsub komisjoni üles kasutama ära mitmeaastase finantsraamistiku kohustusliku 2016. aasta läbivaatamise pakutavat võimalust valmistada kõnealuse kahe programmi puhul ette kompenseerimine; |
| --- | --- |

21.

tuletab meelde komisjoni lubadust kasutada kõiki võimalikke vahendeid, sealhulgas ELi eelarvet, et edendada töökohtade loomist ja majanduskasvu arukate investeeringute abil ning tihedas koostöös liikmesriikide, parlamentide, piirkondade ja linnadega, et parandada kehtivate meetmete rakendamist ja suurendada kohaliku tegevuse tulemuslikkust, eelkõige Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel; rõhutab, et ühtekuuluvuspoliitika on majanduse juhtimise protsessi kohaselt ka edaspidi niisuguste avaliku sektori investeeringute peamine allikas, ja on seetõttu seisukohal, et EFSI ja muude fondide, eelkõige Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahelist sünergilist toimet tuleks ära kasutada; nõuab Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ja programmi „Horisont 2020“ vahelise sünergia uurimist; peab erasektori partnerite ja investorite kaasamist EFSIga edu saavutamiseks äärmiselt oluliseks ja rõhutab selle töökohtade loomise potentsiaali; nõuab samal ajal ELi tasandil täielikku demokraatlikku kontrolli EFSI üle; on seisukohal, et programmist „Horisont 2020“ ja Euroopa ühendamise rahastust võetavad rahalised vahendid peaksid tooma vastavalt kaasa sama suured või suuremad investeeringud teadusesse ja innovatsiooni, digitaalsesse infrastruktuuri, transporti ja energeetikasse, ning kutsub komisjoni üles kasutama ära mitmeaastase finantsraamistiku kohustusliku 2016. aasta läbivaatamise pakutavat võimalust valmistada kõnealuse kahe programmi puhul ette kompenseerimine;

| 22. | nõuab Euroopa ühendamise rahastu strateegia kiiret rakendamist, mis tähendab transpordi, energeetika ja telekommunikatsiooni valdkonnas paremaid infrastruktuure ja Euroopa lisaväärtusega projekte, mis on hädavajalikud ühtse turu toimimiseks; |
| --- | --- |

22.

nõuab Euroopa ühendamise rahastu strateegia kiiret rakendamist, mis tähendab transpordi, energeetika ja telekommunikatsiooni valdkonnas paremaid infrastruktuure ja Euroopa lisaväärtusega projekte, mis on hädavajalikud ühtse turu toimimiseks;

| 23. | märgib, et komisjon peab 2016. aastal alustama põhjalikku ja suuremahulist mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) valimistejärgset läbivaatamist ja esitama seadusandliku ettepaneku mitmeaastase finantsraamistiku määruse muutmiseks – see on viis, kuidas kasutada ELi eelarvet ja aidata nii kaasa Euroopa majanduse elavdamisele; märgib, et mitmeaastase finantsraamistiku kohustuslik õiguslik läbivaatamine oli mitmeaastase finantsraamistiku läbirääkimistel üks parlamendi peamisi nõudmisi; peab nimetatud protsessi seetõttu väga tähtsaks; on valmis konstruktiivseks tööks, et leida lahendus reale probleemidele, sealhulgas EFSI tagatisfondi rahastamise küsimusele; |
| --- | --- |

23.

märgib, et komisjon peab 2016. aastal alustama põhjalikku ja suuremahulist mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) valimistejärgset läbivaatamist ja esitama seadusandliku ettepaneku mitmeaastase finantsraamistiku määruse muutmiseks – see on viis, kuidas kasutada ELi eelarvet ja aidata nii kaasa Euroopa majanduse elavdamisele; märgib, et mitmeaastase finantsraamistiku kohustuslik õiguslik läbivaatamine oli mitmeaastase finantsraamistiku läbirääkimistel üks parlamendi peamisi nõudmisi; peab nimetatud protsessi seetõttu väga tähtsaks; on valmis konstruktiivseks tööks, et leida lahendus reale probleemidele, sealhulgas EFSI tagatisfondi rahastamise küsimusele;

| 24. | ergutab komisjoni võtma arvesse kõrgetasemelise omavahendite töörühma 2016. aasta lõpuks oodatavaid järeldusi ja tegema oma ametiaja jooksul konkreetseid ettepanekuid; kinnitab oma toetust ELi omavahendite süsteemi reformimisele enne järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kasutuselevõtmist; |
| --- | --- |

24.

ergutab komisjoni võtma arvesse kõrgetasemelise omavahendite töörühma 2016. aasta lõpuks oodatavaid järeldusi ja tegema oma ametiaja jooksul konkreetseid ettepanekuid; kinnitab oma toetust ELi omavahendite süsteemi reformimisele enne järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kasutuselevõtmist;

| 25. | kordab, et on sügavalt mures tegemata maksete kuhjumise pärast, mis on ELi usaldusväärsust kahjustanud; tunneb heameelt, et komisjon, nõukogu ja Euroopa Parlament on võtnud vastu ühisavalduse maksegraafiku kohta aastateks 2015–2016, mille eesmärk on vähendada niisugust kuhjumist 2016. aasta lõpuks jätkusuutlikule tasemele; tuletab komisjonile meelde tema kohustust jälgida tähelepanelikult 2014.–2020. aasta programmide rakendamist, seada sisse varajase hoiatamise süsteem ning esitada viivitamata paranduseelarved, kui heakskiidetud maksete tase ei ole 2016. aastal piisav; |
| --- | --- |

25.

kordab, et on sügavalt mures tegemata maksete kuhjumise pärast, mis on ELi usaldusväärsust kahjustanud; tunneb heameelt, et komisjon, nõukogu ja Euroopa Parlament on võtnud vastu ühisavalduse maksegraafiku kohta aastateks 2015–2016, mille eesmärk on vähendada niisugust kuhjumist 2016. aasta lõpuks jätkusuutlikule tasemele; tuletab komisjonile meelde tema kohustust jälgida tähelepanelikult 2014.–2020. aasta programmide rakendamist, seada sisse varajase hoiatamise süsteem ning esitada viivitamata paranduseelarved, kui heakskiidetud maksete tase ei ole 2016. aastal piisav;

| 26. | palub komisjonil esitada meetmed, millega parandada teabevahetust ja suurendada operatiivkoostööd liikmesriikide vahel ja ELi ametitega, eelkõige mis puudutab hoiatusteadete esitamise kriteeriumeid, ning muuta kohustuslikuks hoiatusteadete esitamine isikute kohta, kes on terrorismis süüdi mõistetud või keda selles kahtlustatakse; palub komisjonil kasutada tehnilisi ja finantsvahendeid, et tagada ELi tasandil toimuv parimate tavade koordineerimine ja vahetus võitluses terroristliku propaganda, äärmusvõrgustike ja internetis toimuva värbamise vastu; palub sellega seoses eelkõige, et Europolile antaks kõik vahendid, mida ta vajab talle usaldatud ülesannete kohaselt terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

26.

palub komisjonil esitada meetmed, millega parandada teabevahetust ja suurendada operatiivkoostööd liikmesriikide vahel ja ELi ametitega, eelkõige mis puudutab hoiatusteadete esitamise kriteeriumeid, ning muuta kohustuslikuks hoiatusteadete esitamine isikute kohta, kes on terrorismis süüdi mõistetud või keda selles kahtlustatakse; palub komisjonil kasutada tehnilisi ja finantsvahendeid, et tagada ELi tasandil toimuv parimate tavade koordineerimine ja vahetus võitluses terroristliku propaganda, äärmusvõrgustike ja internetis toimuva värbamise vastu; palub sellega seoses eelkõige, et Europolile antaks kõik vahendid, mida ta vajab talle usaldatud ülesannete kohaselt terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks;

| 27. | rõhutab, et uute kaubanduskokkulepete saavutamine on eluliselt tähtis, et luua väljapoole vaatav ja konkurentsivõimeline Euroopa majandusraamistik, mis on võimeline tooma käegakatsutavat kasu ja tagama tarbijatele madalamad hinnad ning looma uusi töökohti, avades kolmandate riikide turud ja mitmekesistades eksporti; tuletab meelde oma seisukohta, et tasakaalustatud kaubanduslepingud võivad olla globaliseerumise eeskirjadeks; palub komisjonil seepärast tagada, et Euroopa standardeid ei seataks ohtu, ning rõhutab, et kaubandus peab täitma oma osa vaesusega võitlemisel ja arengu edendamisel välismaal; on seisukohal, et kaubandus- ja investeerimistõkete kõrvaldamine kogu maailmas peab seetõttu jääma ELi kaubandusstrateegia keskseks eesmärgiks; toetab seetõttu komisjoni jõupingutusi kõigil käimasolevatel kahe- ja mitmepoolsetel kaubandusläbirääkimistel, et saavutada 2016. aastal positiivne tulemus laiahaardeliste ja vastastikku kasulike kaubanduslepingute näol; rõhutab, et ELil tuleb teha pidevaid jõupingutusi, et ära kasutada 2013. aastal Doha vooru mitmepoolsete läbirääkimiste käigus kooskõlastatud Bali paketi tulemusel alanud protsess, mis peaks võimaldama saavutada ülemaailmse majandusliku stabiilsuse; rõhutab vajadust lisada peatükk, mis käsitleb tihedamat koostööd võitluses maksudest kõrvalehoidumise, maksuparadiiside, korruptsiooni ja rahapesu vastu ELi kahe- ja mitmepoolses kaubanduses; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et uute kaubanduskokkulepete saavutamine on eluliselt tähtis, et luua väljapoole vaatav ja konkurentsivõimeline Euroopa majandusraamistik, mis on võimeline tooma käegakatsutavat kasu ja tagama tarbijatele madalamad hinnad ning looma uusi töökohti, avades kolmandate riikide turud ja mitmekesistades eksporti; tuletab meelde oma seisukohta, et tasakaalustatud kaubanduslepingud võivad olla globaliseerumise eeskirjadeks; palub komisjonil seepärast tagada, et Euroopa standardeid ei seataks ohtu, ning rõhutab, et kaubandus peab täitma oma osa vaesusega võitlemisel ja arengu edendamisel välismaal; on seisukohal, et kaubandus- ja investeerimistõkete kõrvaldamine kogu maailmas peab seetõttu jääma ELi kaubandusstrateegia keskseks eesmärgiks; toetab seetõttu komisjoni jõupingutusi kõigil käimasolevatel kahe- ja mitmepoolsetel kaubandusläbirääkimistel, et saavutada 2016. aastal positiivne tulemus laiahaardeliste ja vastastikku kasulike kaubanduslepingute näol; rõhutab, et ELil tuleb teha pidevaid jõupingutusi, et ära kasutada 2013. aastal Doha vooru mitmepoolsete läbirääkimiste käigus kooskõlastatud Bali paketi tulemusel alanud protsess, mis peaks võimaldama saavutada ülemaailmse majandusliku stabiilsuse; rõhutab vajadust lisada peatükk, mis käsitleb tihedamat koostööd võitluses maksudest kõrvalehoidumise, maksuparadiiside, korruptsiooni ja rahapesu vastu ELi kahe- ja mitmepoolses kaubanduses;

| 28. | palub komisjonil võtta eesmärgiks järjekindel ja sidus välis- ja julgeolekupoliitika strateegia, milles püütakse kiiresti muutuvas julgeolekukeskkonnas kindlaks teha ELi ees seisvad ja lahendamist vajavad uued ja esilekerkivad probleemid, kaitsmist vajavad huvid ja edendamist nõudvad väärtused ning pakkuda ELi kodanikele turvatunnet ja luua püsiva rahu ja stabiilsuse keskkond; tuletab sellega seoses meelde inimõiguste ja põhivabaduste tähtsust ja seda, et ELil on vaja olla maailmas arengu, rahu taastamise ja tagamise, humanitaarabi ning inimõiguste ülemaailmse edendamise valdkonnas esirinnas; |
| --- | --- |

28.

palub komisjonil võtta eesmärgiks järjekindel ja sidus välis- ja julgeolekupoliitika strateegia, milles püütakse kiiresti muutuvas julgeolekukeskkonnas kindlaks teha ELi ees seisvad ja lahendamist vajavad uued ja esilekerkivad probleemid, kaitsmist vajavad huvid ja edendamist nõudvad väärtused ning pakkuda ELi kodanikele turvatunnet ja luua püsiva rahu ja stabiilsuse keskkond; tuletab sellega seoses meelde inimõiguste ja põhivabaduste tähtsust ja seda, et ELil on vaja olla maailmas arengu, rahu taastamise ja tagamise, humanitaarabi ning inimõiguste ülemaailmse edendamise valdkonnas esirinnas;

2. OSA

Uus hoog töökohtade loomisele ning majanduskasvu ja investeeringute suurendamisele

| 29. | kutsub komisjoni üles esitama ettepanekut strateegia „Euroopa 2020“ järgmise etapi kohta, milles käsitletaks selliseid väljakutseid, nagu üleilmne konkurents, energiaalane üleminek, digitaalne revolutsioon ja demograafilised suundumused; on seisukohal, et ettepanekus tuleks kombineerida struktuursed muudatused ulatuslike investeerimisalgatustega, toetudes olemasolevatele vahenditele (ELi eelarve, EFSI); |
| --- | --- |

29.

kutsub komisjoni üles esitama ettepanekut strateegia „Euroopa 2020“ järgmise etapi kohta, milles käsitletaks selliseid väljakutseid, nagu üleilmne konkurents, energiaalane üleminek, digitaalne revolutsioon ja demograafilised suundumused; on seisukohal, et ettepanekus tuleks kombineerida struktuursed muudatused ulatuslike investeerimisalgatustega, toetudes olemasolevatele vahenditele (ELi eelarve, EFSI);

| 30. | juhib tähelepanu konkurentsipoliitika jõustamise kesksele tähtsusele võrdsete konkurentsitingimuste loomisel, mis ergutab kõigi ühtsel turul osalejate innovatsiooni, tootlikkust, töökohtade loomist ja investeeringuid kõigi ärimudelite lõikes, sh VKEd; palub komisjonil hästitoimiva siseturu saavutamiseks rangelt jõustada monopolidevastased, riigiabi ja ühinemise kontrolli eeskirjad; |
| --- | --- |

30.

juhib tähelepanu konkurentsipoliitika jõustamise kesksele tähtsusele võrdsete konkurentsitingimuste loomisel, mis ergutab kõigi ühtsel turul osalejate innovatsiooni, tootlikkust, töökohtade loomist ja investeeringuid kõigi ärimudelite lõikes, sh VKEd; palub komisjonil hästitoimiva siseturu saavutamiseks rangelt jõustada monopolidevastased, riigiabi ja ühinemise kontrolli eeskirjad;

| 31. | toetab kapitaliturgude liidu loomist, juhtides samas tähelepanu vajadusele tagada, et süsteemsed finantsriskid ei suurene, ja vajadusele luua sellele liidule piisav taristu ja tõhustatud järelevalve, et stimuleerida jätkusuutlikku pangandussektorivälist laenutegevust ja edendada pikaajalisi investeeringuid, millega toetada reaalmajandust; |
| --- | --- |

31.

toetab kapitaliturgude liidu loomist, juhtides samas tähelepanu vajadusele tagada, et süsteemsed finantsriskid ei suurene, ja vajadusele luua sellele liidule piisav taristu ja tõhustatud järelevalve, et stimuleerida jätkusuutlikku pangandussektorivälist laenutegevust ja edendada pikaajalisi investeeringuid, millega toetada reaalmajandust;

| 32. | palub komisjonil eemaldada ühtsel turul esinevad tõkked, et parandada äriühingute, eelkõige VKEde ja mikroettevõtjate rahastamist, ergutamaks erasektori investeeringuid; nõuab ELi siseturu eeskirjade tugevdamist ja täielikku rakendamist, ning nõuab tungivalt, et komisjon arendaks järjekindlalt ühtse turu välismõõdet ELi kaubanduspoliitika raames eesmärgiga parandada ELi konkurentsivõimet ja tarbijakaitset, vältides seejuures sellistest toodetest lähtuvat ebaausat konkurentsi, mis ei vasta ELi ohutus-, keskkonna- ja sotsiaalstandarditele; |
| --- | --- |

32.

palub komisjonil eemaldada ühtsel turul esinevad tõkked, et parandada äriühingute, eelkõige VKEde ja mikroettevõtjate rahastamist, ergutamaks erasektori investeeringuid; nõuab ELi siseturu eeskirjade tugevdamist ja täielikku rakendamist, ning nõuab tungivalt, et komisjon arendaks järjekindlalt ühtse turu välismõõdet ELi kaubanduspoliitika raames eesmärgiga parandada ELi konkurentsivõimet ja tarbijakaitset, vältides seejuures sellistest toodetest lähtuvat ebaausat konkurentsi, mis ei vasta ELi ohutus-, keskkonna- ja sotsiaalstandarditele;

| 33. | nõuab ambitsioonikat ELi tööstuspoliitikat, mis võimaldab uute kaupade arendamist ja tööstusprotsesside ümberkujundamist innovatsiooni abil, et moderniseerida ELi tööstust, hallates selleks sektori digitaaltehnoloogiale üleminekut ja tagades digitaaloskused, et sellest kasu saada; |
| --- | --- |

33.

nõuab ambitsioonikat ELi tööstuspoliitikat, mis võimaldab uute kaupade arendamist ja tööstusprotsesside ümberkujundamist innovatsiooni abil, et moderniseerida ELi tööstust, hallates selleks sektori digitaaltehnoloogiale üleminekut ja tagades digitaaloskused, et sellest kasu saada;

| 34. | on seisukohal, et konkurentsivõime, majanduskasvu ja töökohtade loomise strateegia „Euroopa 2020“ peaks liikmesriikide sotsiaalpoliitika kooskõlastamise kaudu olema suunatud sotsiaalses mõõtmes muu hulgas sihttasemete või vajaduse korral õigusaktide abil selliste peamiste sotsiaalsete standardite säilitamisele ja parandamisele, nagu avalike tööturuasutuste kvaliteet, aktiveerimismeetmetega seotud töötushüvitiste maksmine, juurdepääs tervishoiuteenustele, taskukohased ja kvaliteetsed lapsehoiuteenused, kutsekoolitus ja elukestev õpe; on seisukohal, et nende peamiste standardite rakendamise järelevalves võiks kasutada strateegia „Euroopa 2020“ sotsiaalseid eesmärke ning tööhõive ja sotsiaalse olukorra näitajatest koosnevat tulemustabelit; |
| --- | --- |

34.

on seisukohal, et konkurentsivõime, majanduskasvu ja töökohtade loomise strateegia „Euroopa 2020“ peaks liikmesriikide sotsiaalpoliitika kooskõlastamise kaudu olema suunatud sotsiaalses mõõtmes muu hulgas sihttasemete või vajaduse korral õigusaktide abil selliste peamiste sotsiaalsete standardite säilitamisele ja parandamisele, nagu avalike tööturuasutuste kvaliteet, aktiveerimismeetmetega seotud töötushüvitiste maksmine, juurdepääs tervishoiuteenustele, taskukohased ja kvaliteetsed lapsehoiuteenused, kutsekoolitus ja elukestev õpe; on seisukohal, et nende peamiste standardite rakendamise järelevalves võiks kasutada strateegia „Euroopa 2020“ sotsiaalseid eesmärke ning tööhõive ja sotsiaalse olukorra näitajatest koosnevat tulemustabelit;

| 35. | nõuab tungivalt, et komisjon lõpetaks ja esitaks aasta lõpuks tööjõu liikuvuse paketi, milles käsitletakse ka tööjõu liikuvuse negatiivseid tagajärgi; nõuab kuritarvituste vastu võitlemiseks tõhusat piiriülest tööjõujärelevalvet; on seisukohal, et liikuvus kogu Euroopas on põhiõigus; kutsub lisaks komisjoni üles võtma meetmeid Euroopa töötajate integratsiooni ja töölesobivuse edendamiseks; tuletab komisjonile meelde tema kohustusi seoses töötajate lähetamise direktiiviga; |
| --- | --- |

35.

nõuab tungivalt, et komisjon lõpetaks ja esitaks aasta lõpuks tööjõu liikuvuse paketi, milles käsitletakse ka tööjõu liikuvuse negatiivseid tagajärgi; nõuab kuritarvituste vastu võitlemiseks tõhusat piiriülest tööjõujärelevalvet; on seisukohal, et liikuvus kogu Euroopas on põhiõigus; kutsub lisaks komisjoni üles võtma meetmeid Euroopa töötajate integratsiooni ja töölesobivuse edendamiseks; tuletab komisjonile meelde tema kohustusi seoses töötajate lähetamise direktiiviga;

| 36. | nõuab konkreetseid meetmeid, et kaotada tööturul visalt püsiv diskrimineerimine, mis ilmneb eelkõige eakate töötajate, pikaajaliste töötute, naiste, puuetega töötajate ja noorte suhtes; tuletab meelde vajadust lahendada pikaajaliste töötute probleemid, mitte ainult hariduse ja koolituse abil, vaid ka tööturgude kaasavuse, tööotsijate parema nõustamise ja toetamise, uute töötajate töölevõtmisele suunatud toetuste ja töötajatele ette nähtud lisahüvitiste abil; |
| --- | --- |

36.

nõuab konkreetseid meetmeid, et kaotada tööturul visalt püsiv diskrimineerimine, mis ilmneb eelkõige eakate töötajate, pikaajaliste töötute, naiste, puuetega töötajate ja noorte suhtes; tuletab meelde vajadust lahendada pikaajaliste töötute probleemid, mitte ainult hariduse ja koolituse abil, vaid ka tööturgude kaasavuse, tööotsijate parema nõustamise ja toetamise, uute töötajate töölevõtmisele suunatud toetuste ja töötajatele ette nähtud lisahüvitiste abil;

| 37. | avaldab lootust, et noortegarantii rakendamine, millega kaasneb noorte tööhõive algatuselt saadav toetus, hakkab vilja kandma, ning väljendab oma valmisolekut toetada kõiki seda ELi programmi tugevdavaid algatusi, sealhulgas rahalisi algatusi; palub komisjonil tagada, et haridus ja koolitus oleksid jätkuvalt prioriteetide nimekirja tipus, ning ümber tuleks vaadata ka praegusel ja tulevasel tööturul nõutavad oskused, keskendudes kvaliteedile, tulemuslikkusele, juurdepääsetavusele ja võrdsusele; on seisukohal, et erilist tähelepanu tuleks pöörata pidevõppele, duaalsetele süsteemidele, diplomite tunnustamisele ning koolist väljalangemise vähendamise meetmete toetamisele, tagamaks, et õpilased omandavad kirjaoskuse alused, mis on määratletud OECD rahvusvahelises õpilaste hindamise programmis (PISA), ja kooskõlas aluslepinguga antud volitustega; nõuab suurema tähelepanu pööramist noorte liikuvuse rahastamisele ja hõlbustamisele, eelkõige praktika kaudu, et tagada olemasolevate oskuste ja pakutavate töökohtade võimalikult suur vastavus ühtsel turul; |
| --- | --- |

37.

avaldab lootust, et noortegarantii rakendamine, millega kaasneb noorte tööhõive algatuselt saadav toetus, hakkab vilja kandma, ning väljendab oma valmisolekut toetada kõiki seda ELi programmi tugevdavaid algatusi, sealhulgas rahalisi algatusi; palub komisjonil tagada, et haridus ja koolitus oleksid jätkuvalt prioriteetide nimekirja tipus, ning ümber tuleks vaadata ka praegusel ja tulevasel tööturul nõutavad oskused, keskendudes kvaliteedile, tulemuslikkusele, juurdepääsetavusele ja võrdsusele; on seisukohal, et erilist tähelepanu tuleks pöörata pidevõppele, duaalsetele süsteemidele, diplomite tunnustamisele ning koolist väljalangemise vähendamise meetmete toetamisele, tagamaks, et õpilased omandavad kirjaoskuse alused, mis on määratletud OECD rahvusvahelises õpilaste hindamise programmis (PISA), ja kooskõlas aluslepinguga antud volitustega; nõuab suurema tähelepanu pööramist noorte liikuvuse rahastamisele ja hõlbustamisele, eelkõige praktika kaudu, et tagada olemasolevate oskuste ja pakutavate töökohtade võimalikult suur vastavus ühtsel turul;

| 38. | on arvamusel, et hariduse kättesaadavus, taskukohasus ja kvaliteet ning laste tervishoid on ülimalt tähtsad tagamaks, et ühtki last ei jäeta abita, ning kutsub seetõttu komisjoni üles kaaluma lisameetmeid sotsiaalsete investeeringute edendamiseks ja eelkõige laste vaesuse vähendamiseks; |
| --- | --- |

38.

on arvamusel, et hariduse kättesaadavus, taskukohasus ja kvaliteet ning laste tervishoid on ülimalt tähtsad tagamaks, et ühtki last ei jäeta abita, ning kutsub seetõttu komisjoni üles kaaluma lisameetmeid sotsiaalsete investeeringute edendamiseks ja eelkõige laste vaesuse vähendamiseks;

| 39. | tuletab meelde, et iga uue seadusandliku ettepaneku puhul tuleb arvesse võtta nõuetekohast tasakaalu paindlikkuse ja töökaitse vahel nii töötajate kui ka tööandjate jaoks, samuti tööhõive- ja sotsiaalküsimusi, sh rahvastiku vananemise mõju ja oskustega seotud vajadusi; märgib, et töötaja mõiste on uute tööhõivevormide ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise tõttu mitmetahuline ning seda tuleks käsitleda eesmärgiga võidelda ebavõrdsuse vastu, mis võib ohustada meie sotsiaalse turumajanduse õiglust ja tulemuslikkust; tuletab komisjonile meelde oma üleskutset vaadata läbi direktiiv 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest, mis pidi toimuma 2012. aasta lõpuks; |
| --- | --- |

39.

tuletab meelde, et iga uue seadusandliku ettepaneku puhul tuleb arvesse võtta nõuetekohast tasakaalu paindlikkuse ja töökaitse vahel nii töötajate kui ka tööandjate jaoks, samuti tööhõive- ja sotsiaalküsimusi, sh rahvastiku vananemise mõju ja oskustega seotud vajadusi; märgib, et töötaja mõiste on uute tööhõivevormide ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise tõttu mitmetahuline ning seda tuleks käsitleda eesmärgiga võidelda ebavõrdsuse vastu, mis võib ohustada meie sotsiaalse turumajanduse õiglust ja tulemuslikkust; tuletab komisjonile meelde oma üleskutset vaadata läbi direktiiv 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest, mis pidi toimuma 2012. aasta lõpuks;

| 40. | rõhutab, kui oluline on toetus, mida ühtekuuluvuspoliitika raames antakse VKEdele, kes on ELi majanduskasvu ja tööhõive aluseks, ning nõuab sünergia loomist ühtekuuluvuspoliitika fondide, ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi (COSME) ning programmi „Horisont 2020“ vahel; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, kui oluline on toetus, mida ühtekuuluvuspoliitika raames antakse VKEdele, kes on ELi majanduskasvu ja tööhõive aluseks, ning nõuab sünergia loomist ühtekuuluvuspoliitika fondide, ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi (COSME) ning programmi „Horisont 2020“ vahel;

| 41. | paneb rõhku programmi „Horisont 2020“ jätkuvale rakendamisele, eelkõige selle raames tehtavatele jõupingutustele, et pöörata suuremat tähelepanu tipptasemel teadusuuringute kasutamisele toodete ja teenuste puhul, mis võib aidata kaasa Euroopa riikide majanduse konkurentsivõime taaselustamisele; |
| --- | --- |

41.

paneb rõhku programmi „Horisont 2020“ jätkuvale rakendamisele, eelkõige selle raames tehtavatele jõupingutustele, et pöörata suuremat tähelepanu tipptasemel teadusuuringute kasutamisele toodete ja teenuste puhul, mis võib aidata kaasa Euroopa riikide majanduse konkurentsivõime taaselustamisele;

| 42. | nõuab algatusi kultuuri- ja loomesektori kui töökohtade ja majanduskasvu loomise allika potentsiaali arendamiseks; rõhutab sellega seoses intellektuaalomandi õiguste jõustamise tähtsust ja nõuab tungivalt, et komisjon võtaks oma intellektuaalomandi õiguste rikkumisega võitlemise tegevuskava suhtes järelmeetmeid, mis hõlmab ka intellektuaalomandi õiguste jõustamise direktiivi läbivaatamist, sest see ei sobi digitaalajastusse ega ole piisav internetis toimepandavate rikkumiste vastu võitlemiseks, ning rohelist raamatut tagasimaksmise ja sellega seotud süsteemide kohta, mis võivad endast kujutada kogu ELi hõlmavat õigust saada tagasi raha, mida on teadmatult kasutatud võltsitud toodete ostmiseks; kutsub komisjoni üles tugevdama veelgi intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste Euroopa vaatluskeskuse volitusi ja tunneb heameelt, et komisjon lõi intellektuaalomandi õiguste jõustamise tagamise eksperdirühma; |
| --- | --- |

42.

nõuab algatusi kultuuri- ja loomesektori kui töökohtade ja majanduskasvu loomise allika potentsiaali arendamiseks; rõhutab sellega seoses intellektuaalomandi õiguste jõustamise tähtsust ja nõuab tungivalt, et komisjon võtaks oma intellektuaalomandi õiguste rikkumisega võitlemise tegevuskava suhtes järelmeetmeid, mis hõlmab ka intellektuaalomandi õiguste jõustamise direktiivi läbivaatamist, sest see ei sobi digitaalajastusse ega ole piisav internetis toimepandavate rikkumiste vastu võitlemiseks, ning rohelist raamatut tagasimaksmise ja sellega seotud süsteemide kohta, mis võivad endast kujutada kogu ELi hõlmavat õigust saada tagasi raha, mida on teadmatult kasutatud võltsitud toodete ostmiseks; kutsub komisjoni üles tugevdama veelgi intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste Euroopa vaatluskeskuse volitusi ja tunneb heameelt, et komisjon lõi intellektuaalomandi õiguste jõustamise tagamise eksperdirühma;

| 43. | peab tervitatavaks komisjoni eesmärki võtta tagasi Euroopa ühise müügiõiguse õigusakti ettepanek ja rõhutab, et komisjoni uus ettepanek, millest anti teada Euroopa digitaalse ühtse turu strateegia teatises, peab põhinema parlamendi esimese lugemise seisukohal; |
| --- | --- |

43.

peab tervitatavaks komisjoni eesmärki võtta tagasi Euroopa ühise müügiõiguse õigusakti ettepanek ja rõhutab, et komisjoni uus ettepanek, millest anti teada Euroopa digitaalse ühtse turu strateegia teatises, peab põhinema parlamendi esimese lugemise seisukohal;

| 44. | rõhutab, kui tähtis on tarbijatele kasulikke tooteid ja läbipaistvat teavet andev konkurentsivõimeline finantsteenuste sektor; rõhutab, et see suurendab tarbijate usaldust finantsteenustest toodete vastu; |
| --- | --- |

44.

rõhutab, kui tähtis on tarbijatele kasulikke tooteid ja läbipaistvat teavet andev konkurentsivõimeline finantsteenuste sektor; rõhutab, et see suurendab tarbijate usaldust finantsteenustest toodete vastu;

| 45. | väljendab muret Hiina aktsiaturu mulli lõhkemisest tingitud majandus- ja finantskriisi võimalike tagajärgede pärast; hoiatab Hiina finantsteenuste ülesehituse süsteemsete puuduste võimalike tagajärgede eest; |
| --- | --- |

45.

väljendab muret Hiina aktsiaturu mulli lõhkemisest tingitud majandus- ja finantskriisi võimalike tagajärgede pärast; hoiatab Hiina finantsteenuste ülesehituse süsteemsete puuduste võimalike tagajärgede eest;

Võitlus maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastu

| 46. | avaldab heameelt uue maksupoliitika alaste õigusaktide paketi avaldamise üle ja palub komisjonil vaadata tulevikku ja tagada õiglane maksusüsteem, mille aluspõhimõtteks on maksude maksmine samas riigis, kus tulu teenitakse, vältides seeläbi siseturu moonutusi ja kõlvatut konkurentsi; |
| --- | --- |

46.

avaldab heameelt uue maksupoliitika alaste õigusaktide paketi avaldamise üle ja palub komisjonil vaadata tulevikku ja tagada õiglane maksusüsteem, mille aluspõhimõtteks on maksude maksmine samas riigis, kus tulu teenitakse, vältides seeläbi siseturu moonutusi ja kõlvatut konkurentsi;

| 47. | väljendab heameelt maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise, agressiivse maksuplaneerimise ja maksuparadiiside kasutamise vastase aktiivse võitluse edendamisel tehtava komisjoni ja liikmesriikide töö üle, milles kasutatakse OECD ekspertteadmisi hea maksuhaldustava edendamiseks kõikidel asjakohastel rahvusvahelistel foorumitel; |
| --- | --- |

47.

väljendab heameelt maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise, agressiivse maksuplaneerimise ja maksuparadiiside kasutamise vastase aktiivse võitluse edendamisel tehtava komisjoni ja liikmesriikide töö üle, milles kasutatakse OECD ekspertteadmisi hea maksuhaldustava edendamiseks kõikidel asjakohastel rahvusvahelistel foorumitel;

| 48. | palub komisjonil koostada teatis, milles tuuakse ära OECD kriteeriumidel põhinev ELi määratlus maksuparadiisi (koostööst keelduv jurisdiktsioon) kohta; on veendunud, et see poliitika tuleks ühendada selge ettekujutusega sellest, kuidas seda nimekirja kasutatakse; palub lisaks komisjonil töötada välja parem ELi ettepanek äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi kohta, isegi kui konsolideerimist puudutav osa esimeses etapis edasi lükatakse, mille tulemuseks peaks olema märkimisväärne haldusalane mõju ja mis eeldab sujuvat üleminekurežiimi; |
| --- | --- |

48.

palub komisjonil koostada teatis, milles tuuakse ära OECD kriteeriumidel põhinev ELi määratlus maksuparadiisi (koostööst keelduv jurisdiktsioon) kohta; on veendunud, et see poliitika tuleks ühendada selge ettekujutusega sellest, kuidas seda nimekirja kasutatakse; palub lisaks komisjonil töötada välja parem ELi ettepanek äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi kohta, isegi kui konsolideerimist puudutav osa esimeses etapis edasi lükatakse, mille tulemuseks peaks olema märkimisväärne haldusalane mõju ja mis eeldab sujuvat üleminekurežiimi;

Ühendatud ja kaasav digitaalne ühtne turg

| 49. | tuletab komisjonile tungivalt meelde, et tulevikku vaatav ühtne digitaalne turg ei ole võimalik ilma korraliku mehhanismita, mis ajendaks tegema investeeringuid kohapeal, ja toetab digitaalse ühtse turu esmatähtsale kohale seadmist, arvestades võimalusi, mida digitaaltegevus võib pakkuda töökohtade loomisel, uute idufirmade loomisel ja innovatsiooni suurendamisel, tootlikkuse tõstmisel, konkurentsivõime suurendamisel ja seega majanduskasvule kaasa aitamisel; rõhutab vajadust toetada digitaalsektori arengut, et tagada igale ELi kodanikule võimalikult odavalt juurdepääs võimalikult kiirele internetiühendusele; |
| --- | --- |

49.

tuletab komisjonile tungivalt meelde, et tulevikku vaatav ühtne digitaalne turg ei ole võimalik ilma korraliku mehhanismita, mis ajendaks tegema investeeringuid kohapeal, ja toetab digitaalse ühtse turu esmatähtsale kohale seadmist, arvestades võimalusi, mida digitaaltegevus võib pakkuda töökohtade loomisel, uute idufirmade loomisel ja innovatsiooni suurendamisel, tootlikkuse tõstmisel, konkurentsivõime suurendamisel ja seega majanduskasvule kaasa aitamisel; rõhutab vajadust toetada digitaalsektori arengut, et tagada igale ELi kodanikule võimalikult odavalt juurdepääs võimalikult kiirele internetiühendusele;

| 50. | võtab teadmiseks komisjoni lubaduse päästa valla digitaalmajanduse potentsiaal kolmele sambale keskendumise kaudu, eesmärgiga tagada parem juurdepääs tarbijatele ja ettevõtetele ning parem keskkond digitaalteenuste arenguks; rõhutab vajadust teha ülemaailmsete reguleerivate asutustega koostööd konkurentsivõime, ohutuse ja turvalisuse vallas; kinnitab, kui tähtis on parandada kõigi juurdepääsu võrgule kiire lairibaühenduse kaudu, et kaotada nn digitaalne lõhe; tunnustab andmete vaba liikumise Euroopa algatuse väljakuulutamist, mis peab kaotama praegused tõkked andmete ühtsel turul; |
| --- | --- |

50.

võtab teadmiseks komisjoni lubaduse päästa valla digitaalmajanduse potentsiaal kolmele sambale keskendumise kaudu, eesmärgiga tagada parem juurdepääs tarbijatele ja ettevõtetele ning parem keskkond digitaalteenuste arenguks; rõhutab vajadust teha ülemaailmsete reguleerivate asutustega koostööd konkurentsivõime, ohutuse ja turvalisuse vallas; kinnitab, kui tähtis on parandada kõigi juurdepääsu võrgule kiire lairibaühenduse kaudu, et kaotada nn digitaalne lõhe; tunnustab andmete vaba liikumise Euroopa algatuse väljakuulutamist, mis peab kaotama praegused tõkked andmete ühtsel turul;

| 51. | toetab komisjoni jõupingutusi ELi andmekaitsepaketi väljatöötamisel; |
| --- | --- |

51.

toetab komisjoni jõupingutusi ELi andmekaitsepaketi väljatöötamisel;

| 52. | on veendunud, et vaja on ka kaotada digitaalse ühtse turuga seotud bürokraatia ning põhjendamatud või ebaproportsionaalsed õiguslikud ja muud tõkked, et tööstuse digitaliseerimise ja piiriülese e-kaubanduse potentsiaali täielikult ära kasutada; on veendunud, et tuleks kaaluda sihipärasemaid meetmeid, et suurendada tarbijate kindlustunnet ja tõhustada andmekaitset digitaalkaupade ja -teenuste ostmisel ELis, sest mõlemad on väga olulised selleks, et eurooplased hakkaksid usaldama digitaalset ühtset turgu oma igapäevaelu digiteerimise osana; |
| --- | --- |

52.

on veendunud, et vaja on ka kaotada digitaalse ühtse turuga seotud bürokraatia ning põhjendamatud või ebaproportsionaalsed õiguslikud ja muud tõkked, et tööstuse digitaliseerimise ja piiriülese e-kaubanduse potentsiaali täielikult ära kasutada; on veendunud, et tuleks kaaluda sihipärasemaid meetmeid, et suurendada tarbijate kindlustunnet ja tõhustada andmekaitset digitaalkaupade ja -teenuste ostmisel ELis, sest mõlemad on väga olulised selleks, et eurooplased hakkaksid usaldama digitaalset ühtset turgu oma igapäevaelu digiteerimise osana;

| 53. | palub komisjonil jätkuvat tehnoloogilist lähenemist arvesse võttes esitada audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi läbivaatamisel asjakohased soovitused õigusraamistiku kohandamiseks ja tulevikukindlaks muutmiseks; kutsub komisjoni üles jätkuvalt edendama kultuuri- ja loomemajandust ning toetama ja edendama Euroopa kultuuripärandi aasta kehtestamist; rõhutab sellega seoses, et kultuuri- ja loomesektor annab kuni 4,5 % ELi SKPst ja sellega on seotud kuni 8,5 miljonit töökohta ning see ei ole tähtis mitte ainult kultuurilise mitmekesisuse jaoks, vaid aitab ka märkimisväärselt kaasa sotsiaalsele ja majanduslikule arengule ELis; |
| --- | --- |

53.

palub komisjonil jätkuvat tehnoloogilist lähenemist arvesse võttes esitada audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi läbivaatamisel asjakohased soovitused õigusraamistiku kohandamiseks ja tulevikukindlaks muutmiseks; kutsub komisjoni üles jätkuvalt edendama kultuuri- ja loomemajandust ning toetama ja edendama Euroopa kultuuripärandi aasta kehtestamist; rõhutab sellega seoses, et kultuuri- ja loomesektor annab kuni 4,5 % ELi SKPst ja sellega on seotud kuni 8,5 miljonit töökohta ning see ei ole tähtis mitte ainult kultuurilise mitmekesisuse jaoks, vaid aitab ka märkimisväärselt kaasa sotsiaalsele ja majanduslikule arengule ELis;

| 54. | loodab, et universaalteenuste direktiivi põhjaliku läbivaatamisega suudetakse ajakohastada lõppkasutaja õigused; |
| --- | --- |

54.

loodab, et universaalteenuste direktiivi põhjaliku läbivaatamisega suudetakse ajakohastada lõppkasutaja õigused;

Autoriõigus

| 55. | nõuab edasisi jõupingutusi, et arendada ja moderniseerida intellektuaalomandi õigust käsitlevaid ELi õigusakte, eelkõige autoriõiguse osas, et muuta need digitaalajastule sobivaks ja lihtsustada kõikjal ELis juurdepääsu loomesisule õiglastel ja mõistlikel tingimustel, luues seega õiguskindluse ja kaitstes samal ajal autorite ja esitajate õigusi, tagades õiglase tasu, samuti lahendades loome- ja kultuurisektori väärtust ja tööhõivet mõjutava digipiraatluse probleemi; palub, et komisjon lähtuks autoriõiguse ajakohastamiseks seadusandlikke algatusi koostades alati sõltumatutest tõenditest; on seisukohal, et autoriõigus peaks säilitama oma esmase funktsiooni, mis seisneb selles, et loojatel võimaldatakse oma jõupingutuste eest tasu saada selle kaudu, et teised nende töid kasutavad; rõhutab, et piirkondliku ja Euroopa kultuuri edendamise traditsiooniliste meetodite tähtsat rolli ei tohiks moderniseerimis- või reformiettepanekutega kahjustada; |
| --- | --- |

55.

nõuab edasisi jõupingutusi, et arendada ja moderniseerida intellektuaalomandi õigust käsitlevaid ELi õigusakte, eelkõige autoriõiguse osas, et muuta need digitaalajastule sobivaks ja lihtsustada kõikjal ELis juurdepääsu loomesisule õiglastel ja mõistlikel tingimustel, luues seega õiguskindluse ja kaitstes samal ajal autorite ja esitajate õigusi, tagades õiglase tasu, samuti lahendades loome- ja kultuurisektori väärtust ja tööhõivet mõjutava digipiraatluse probleemi; palub, et komisjon lähtuks autoriõiguse ajakohastamiseks seadusandlikke algatusi koostades alati sõltumatutest tõenditest; on seisukohal, et autoriõigus peaks säilitama oma esmase funktsiooni, mis seisneb selles, et loojatel võimaldatakse oma jõupingutuste eest tasu saada selle kaudu, et teised nende töid kasutavad; rõhutab, et piirkondliku ja Euroopa kultuuri edendamise traditsiooniliste meetodite tähtsat rolli ei tohiks moderniseerimis- või reformiettepanekutega kahjustada;

Vastupidav energialiit ja tulevikku vaatav kliimamuutuste poliitika

| 56. | rõhutab, et energialiitu saab saavutada ELi tõhustatud meetmete abil järgmistes valdkondades: konkurentsivõimeline energia siseturg, tugev Euroopa juhtimissüsteem, teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon, uued investeeringud, millega parandada piiriüleseid infrastruktuure ja võrkudevahelisi ühendusi ning suurendada jätkusutlikkust ja turvalisust, mis tooks kaasa energiaalase ülemineku, mis omakorda stimuleeriks majanduskasvu ja töökohtade loomist ning annaks pikemas perspektiivis võimaluse pakkuda taskukohasemaid energiahindu majapidamistele ja tööstusele, ennetades ja kaotades sellega kütteostuvõimetust; |
| --- | --- |

56.

rõhutab, et energialiitu saab saavutada ELi tõhustatud meetmete abil järgmistes valdkondades: konkurentsivõimeline energia siseturg, tugev Euroopa juhtimissüsteem, teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon, uued investeeringud, millega parandada piiriüleseid infrastruktuure ja võrkudevahelisi ühendusi ning suurendada jätkusutlikkust ja turvalisust, mis tooks kaasa energiaalase ülemineku, mis omakorda stimuleeriks majanduskasvu ja töökohtade loomist ning annaks pikemas perspektiivis võimaluse pakkuda taskukohasemaid energiahindu majapidamistele ja tööstusele, ennetades ja kaotades sellega kütteostuvõimetust;

| 57. | nõuab keskkonnahoidlike investeeringute edendamist, sealhulgas strateegilise investeerimiskava abil, ning pikaajalist ja stabiilset poliitikaraamistiku, et edendada ressursitõhusat ja vähese CO2-heitega majandust, tugevdades ELi CO2-heite vähendamise alaseid eesmärke, suurendades taastuvate energiaallikate osakaalu ja parandades energiatõhusust, mis eeldavad investeerimist üleeuroopalisse elektrivõrku ja keskendumist suuremas ulatuses taastuvatele energiaallikatele tuginemisele; |
| --- | --- |

57.

nõuab keskkonnahoidlike investeeringute edendamist, sealhulgas strateegilise investeerimiskava abil, ning pikaajalist ja stabiilset poliitikaraamistiku, et edendada ressursitõhusat ja vähese CO2-heitega majandust, tugevdades ELi CO2-heite vähendamise alaseid eesmärke, suurendades taastuvate energiaallikate osakaalu ja parandades energiatõhusust, mis eeldavad investeerimist üleeuroopalisse elektrivõrku ja keskendumist suuremas ulatuses taastuvatele energiaallikatele tuginemisele;

| 58. | palub komisjonil kaasata Euroopa Parlament täielikult ühisesse võitlusse ülemaailmse kliima soojenemise vastu, tagades, et kliimameetmeid võetakse arvesse kogu ELi poliitikas, kohandades seda kliimamuutuse tõsiasjadega, ja palub esitada seadusandlikud ettepanekud 2030. aasta kliima- ja energiapaketi rakendamiseks seadusandliku tavamenetluse teel; |
| --- | --- |

58.

palub komisjonil kaasata Euroopa Parlament täielikult ühisesse võitlusse ülemaailmse kliima soojenemise vastu, tagades, et kliimameetmeid võetakse arvesse kogu ELi poliitikas, kohandades seda kliimamuutuse tõsiasjadega, ja palub esitada seadusandlikud ettepanekud 2030. aasta kliima- ja energiapaketi rakendamiseks seadusandliku tavamenetluse teel;

| 59. | palub komisjonil tagada taastuvenergia direktiivi (2009/28/EÜ) täielik rakendamine koos tõhusa reguleerimise ettepanekutega, sealhulgas Euroopa Parlamendilt, et oleks võimalik saavutada kaugeleulatuvad taastuvenergia eesmärgid; |
| --- | --- |

59.

palub komisjonil tagada taastuvenergia direktiivi (2009/28/EÜ) täielik rakendamine koos tõhusa reguleerimise ettepanekutega, sealhulgas Euroopa Parlamendilt, et oleks võimalik saavutada kaugeleulatuvad taastuvenergia eesmärgid;

| 60. | palub komisjonil teha algatusi, et luua 2030. aastaks ulatuslik kliima- ja energiaraamistik, mis oleks ELi panus ülemaailmse kliimakokkuleppe sõlmimisse enne Pariisis toimuvat ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni tippkohtumist; rõhutab, kui oluline on anda hoogu tugeva, üldise, õiglase ja õiguslikult siduva kokkuleppe saavutamiseks; kutsub komisjoni üles tagama Pariisi kohtumisele asjakohased järelmeetmed ja esitama seadusandlikud ettepanekud kokkuleppe õigeaegse ratifitseerimise tagamiseks; |
| --- | --- |

60.

palub komisjonil teha algatusi, et luua 2030. aastaks ulatuslik kliima- ja energiaraamistik, mis oleks ELi panus ülemaailmse kliimakokkuleppe sõlmimisse enne Pariisis toimuvat ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni tippkohtumist; rõhutab, kui oluline on anda hoogu tugeva, üldise, õiglase ja õiguslikult siduva kokkuleppe saavutamiseks; kutsub komisjoni üles tagama Pariisi kohtumisele asjakohased järelmeetmed ja esitama seadusandlikud ettepanekud kokkuleppe õigeaegse ratifitseerimise tagamiseks;

| 61. | palub esitada seadusandlik ettepanek 2030. aasta kasvuhoonegaaside heite eesmärkide jaotamise kohta HKSi mittekuuluvates sektorites ja energiatõhususe õigusraamistiku läbivaatamise kohta, kaasa arvatud hoonete energiatõhusus, energiatõhususe direktiiv ja muud 2030. aasta raamistiku majanduse juhtimisega seotud aspektid, samuti taastuvenergia direktiivi läbivaatamise kohta; |
| --- | --- |

61.

palub esitada seadusandlik ettepanek 2030. aasta kasvuhoonegaaside heite eesmärkide jaotamise kohta HKSi mittekuuluvates sektorites ja energiatõhususe õigusraamistiku läbivaatamise kohta, kaasa arvatud hoonete energiatõhusus, energiatõhususe direktiiv ja muud 2030. aasta raamistiku majanduse juhtimisega seotud aspektid, samuti taastuvenergia direktiivi läbivaatamise kohta;

| 62. | nõuab tungivalt, et komisjon peaks esmatähtsaks tagada ELi geopoliitiline sõltumatus ühtse positsiooni abil läbirääkimistel kolmandate riikidega, sealhulgas seeläbi, et valitsustevaheliste energiateemaliste lepingutega seoses vaadatakse õigeaegselt läbi gaasitarnekindlust käsitlev määrus ja teabevahetusmehhanismi loomise otsus; rõhutab energiavarustuse taskukohasuse, jätkusuutlikkuse ja kindluse olulisust; rõhutab, et kuigi liikmesriikidel on aluslepinguga tagatud õigus otsustada ise oma energiaallikate kogumi üle, võimaldaks piirkondlik koostöö (nt Läänemere, Kagu-Euroopa, Kesk- ja Lääne-Euroopa ning Põhjamere piirkonnas) vähendada kulusid ja tuua kasu Euroopa energiasüsteemile; |
| --- | --- |

62.

nõuab tungivalt, et komisjon peaks esmatähtsaks tagada ELi geopoliitiline sõltumatus ühtse positsiooni abil läbirääkimistel kolmandate riikidega, sealhulgas seeläbi, et valitsustevaheliste energiateemaliste lepingutega seoses vaadatakse õigeaegselt läbi gaasitarnekindlust käsitlev määrus ja teabevahetusmehhanismi loomise otsus; rõhutab energiavarustuse taskukohasuse, jätkusuutlikkuse ja kindluse olulisust; rõhutab, et kuigi liikmesriikidel on aluslepinguga tagatud õigus otsustada ise oma energiaallikate kogumi üle, võimaldaks piirkondlik koostöö (nt Läänemere, Kagu-Euroopa, Kesk- ja Lääne-Euroopa ning Põhjamere piirkonnas) vähendada kulusid ja tuua kasu Euroopa energiasüsteemile;

Keskkonna- ja terviseteemad

| 63. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku õhu kvaliteedi paketi kohta ning REACH-määruse rakendamise jätkamise; nõuab hoolikamat ja tasakaalustatumat suhtumist ökodisaini meetmetesse, arvestades nende energiasäästu potentsiaali ning vastavust turu vajadustele; toetab kindlalt selget energiamärgistust, et anda tarbijatele valikuvõimalus, ning nõuab uue ettepaneku esitamist ringmajanduse paketi asjus; on veendunud, et investeerimine ringmajandusse ja sellele ülemineku kiirendamine võib toetada komisjoni töökohti, majanduskasvu ja konkurentsivõimet käsitlevat tegevuskava ning, vähendades ELi sõltuvust sisseveetavast toormest, võib see osutuda kasulikuks kõigile asjaomastele sidusrühmadele, et edendada üleminekut ringmajandusele, kasutades selleks suletud ahelaga tootmist ja säästvat tootearendust; |
| --- | --- |

63.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku õhu kvaliteedi paketi kohta ning REACH-määruse rakendamise jätkamise; nõuab hoolikamat ja tasakaalustatumat suhtumist ökodisaini meetmetesse, arvestades nende energiasäästu potentsiaali ning vastavust turu vajadustele; toetab kindlalt selget energiamärgistust, et anda tarbijatele valikuvõimalus, ning nõuab uue ettepaneku esitamist ringmajanduse paketi asjus; on veendunud, et investeerimine ringmajandusse ja sellele ülemineku kiirendamine võib toetada komisjoni töökohti, majanduskasvu ja konkurentsivõimet käsitlevat tegevuskava ning, vähendades ELi sõltuvust sisseveetavast toormest, võib see osutuda kasulikuks kõigile asjaomastele sidusrühmadele, et edendada üleminekut ringmajandusele, kasutades selleks suletud ahelaga tootmist ja säästvat tootearendust;

| 64. | nõuab, et ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia vahekokkuvõtte ja komisjoni aruande „Looduse olukord Euroopa Liidus“ suhtes võetaks laiaulatuslikke järelmeetmeid, et tegeleda puudustega ja tagada strateegia täielik rakendamine ning saavutada ELi bioloogilise mitmekesisuse eesmärgid; toonitab üldiselt, et seda protsessi ei tohi kasutada ettekäändena alandada ambitsioonide taset küsimustes, mis on ülimalt olulised keskkonnakaitse valdkonnas; |
| --- | --- |

64.

nõuab, et ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia vahekokkuvõtte ja komisjoni aruande „Looduse olukord Euroopa Liidus“ suhtes võetaks laiaulatuslikke järelmeetmeid, et tegeleda puudustega ja tagada strateegia täielik rakendamine ning saavutada ELi bioloogilise mitmekesisuse eesmärgid; toonitab üldiselt, et seda protsessi ei tohi kasutada ettekäändena alandada ambitsioonide taset küsimustes, mis on ülimalt olulised keskkonnakaitse valdkonnas;

| 65. | ootab, et komisjon mõtiskleks praeguste probleemide üle keskkonna- ja tervisevaldkonnas, kuna keskkonnaseisund kahjustab inimeste tervist, ning edendaks kavandatud strateegiaid, eriti seoses teaduspõhiste horisontaalsete kriteeriumitega sisesekretsioonisüsteemi kahjustajate jaoks, millele on viidatud seitsmendas keskkonnaalases tegevusprogrammis; rõhutab, et on vaja liikuda edasi ühise Euroopa tervishoiutehnoloogia hindamisega (HTA) liidu tasandil, mis ei loo täiendavat halduskoormust, ning tegeleda ravimiresistentsuse probleemiga; ootab, et esitataks tubakatoodete direktiivis ette nähtud teisesed õigusaktid; rõhutab vajadust kiiresti läbi vaadata inimkudede ja -rakkude direktiiv, et viia see vastavusse tasuta annetamise põhimõttega, ning uudsete ravimite määrus, mille kohaldatavust VKEde suhtes tuleks samuti parandada; |
| --- | --- |

65.

ootab, et komisjon mõtiskleks praeguste probleemide üle keskkonna- ja tervisevaldkonnas, kuna keskkonnaseisund kahjustab inimeste tervist, ning edendaks kavandatud strateegiaid, eriti seoses teaduspõhiste horisontaalsete kriteeriumitega sisesekretsioonisüsteemi kahjustajate jaoks, millele on viidatud seitsmendas keskkonnaalases tegevusprogrammis; rõhutab, et on vaja liikuda edasi ühise Euroopa tervishoiutehnoloogia hindamisega (HTA) liidu tasandil, mis ei loo täiendavat halduskoormust, ning tegeleda ravimiresistentsuse probleemiga; ootab, et esitataks tubakatoodete direktiivis ette nähtud teisesed õigusaktid; rõhutab vajadust kiiresti läbi vaadata inimkudede ja -rakkude direktiiv, et viia see vastavusse tasuta annetamise põhimõttega, ning uudsete ravimite määrus, mille kohaldatavust VKEde suhtes tuleks samuti parandada;

| 66. | toonitab, kui oluline on tagada, et komisjoni kõik tulevased algatused ja läbivaatamised tervishoiu ja toiduohutuse valdkonnas põhineksid ainult kindlatel teaduslikel tõenditel; |
| --- | --- |

66.

toonitab, kui oluline on tagada, et komisjoni kõik tulevased algatused ja läbivaatamised tervishoiu ja toiduohutuse valdkonnas põhineksid ainult kindlatel teaduslikel tõenditel;

Integreeritud ja tõhus transpordisektor

| 67. | kutsub komisjoni üles tagama üleeuroopalise transpordivõrgu poliitika paremat järelevalvet ja nõuetekohast rakendamist alates kavandamisest kuni rakendamiseni; rõhutab vajadust arendada üleeuroopalise transpordivõrgu koridore, et ühendada kõikide ELi piirkondade transpordivõrgud, parandades infrastruktuuri ja kaotades tõkked, eriti ida ja lääne vahel; rõhutab, kui oluline on täielikult rakendada tegevusprogramm NAIADES II; |
| --- | --- |

67.

kutsub komisjoni üles tagama üleeuroopalise transpordivõrgu poliitika paremat järelevalvet ja nõuetekohast rakendamist alates kavandamisest kuni rakendamiseni; rõhutab vajadust arendada üleeuroopalise transpordivõrgu koridore, et ühendada kõikide ELi piirkondade transpordivõrgud, parandades infrastruktuuri ja kaotades tõkked, eriti ida ja lääne vahel; rõhutab, kui oluline on täielikult rakendada tegevusprogramm NAIADES II;

| 68. | nõuab konkreetseid meetmeid, millega tagatakse juurdepääs tõhusale avalikule transpordile, arukate ja uuenduslike lahenduste väljatöötamine ning finantsvahendite hankimine säästva linnalise liikumiskeskkonna ja ühendatud transpordisüsteemi infrastruktuuri jaoks, sh säästev transport tehnoloogiliste uuenduste ja alternatiivkütustega; |
| --- | --- |

68.

nõuab konkreetseid meetmeid, millega tagatakse juurdepääs tõhusale avalikule transpordile, arukate ja uuenduslike lahenduste väljatöötamine ning finantsvahendite hankimine säästva linnalise liikumiskeskkonna ja ühendatud transpordisüsteemi infrastruktuuri jaoks, sh säästev transport tehnoloogiliste uuenduste ja alternatiivkütustega;

| 69. | nõuab säästvas transpordis õiglast ja tõhusat hinnakujundust Eurovignette’i direktiivi läbivaatamise, Euroopa elektroonilise maksukogumisteenuse edendamise raamistiku ning koostalitlevate intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmise üldkava koostamise abil, keskkonnasõbralike ja energiatõhusate maanteesõidukite edendamist käsitleva direktiivi ning maanteetranspordi turulepääsu eeskirjade läbivaatamist, et parandada maanteetranspordi energiatõhusust; |
| --- | --- |

69.

nõuab säästvas transpordis õiglast ja tõhusat hinnakujundust Eurovignette’i direktiivi läbivaatamise, Euroopa elektroonilise maksukogumisteenuse edendamise raamistiku ning koostalitlevate intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmise üldkava koostamise abil, keskkonnasõbralike ja energiatõhusate maanteesõidukite edendamist käsitleva direktiivi ning maanteetranspordi turulepääsu eeskirjade läbivaatamist, et parandada maanteetranspordi energiatõhusust;

| 70. | palub, et komisjon uuriks, kuidas tagada transpordiettevõtjate vahel õiglane konkurents ja parandada maanteetranspordi töötajate töötingimusi ning suurendada liiklusohutust; |
| --- | --- |

70.

palub, et komisjon uuriks, kuidas tagada transpordiettevõtjate vahel õiglane konkurents ja parandada maanteetranspordi töötajate töötingimusi ning suurendada liiklusohutust;

| 71. | toonitab, et lennunduspaketi osas on esmatähtsad konkurentsivõime strateegia ning määruste (EÜ) nr 868/2004 (mis käsitleb ebaõiglast hinnakujundust lennunduses) ja (EÜ) nr 216/2008 (Euroopa Lennundusohutusameti määrus) läbivaatamine; |
| --- | --- |

71.

toonitab, et lennunduspaketi osas on esmatähtsad konkurentsivõime strateegia ning määruste (EÜ) nr 868/2004 (mis käsitleb ebaõiglast hinnakujundust lennunduses) ja (EÜ) nr 216/2008 (Euroopa Lennundusohutusameti määrus) läbivaatamine;

Põllumajandus- ja kalanduspoliitika

| 72. | võtab teadmiseks komisjoni pühendumise õigusloome lihtsustamisele ja esitatud ettepanekud ÜPP toimivuskontrolliks ning hindamiseks, et vähendada bürokraatiat ja regulatiivset koormust; palub esitada ettepaneku, mis hõlbustaks reformi rakendamist, tagamaks, et põllumajandusettevõtjate ja liikmesriikide ametiasutuste halduskoormus püsiks võimalikult väike; rõhutab, et on vaja tagada, et säiliks ÜPP tähtis roll toiduga kindlustatuse tagamisel, stimuleerida ekspordi kasvu ELi põllumajanduslikus toidutööstuses ja arendada uusi turge, kindlustades eksportijatele õiglase juurdepääsu, ning toonitab, et sealjuures ei tohiks teha järeleandmisi ELi väga kõrgete toiduohutuse ja tervishoiustandardite osas; nõuab, et innovatsiooniga tugevdataks sidet teadusuuringute, põllumajandustootjate ja tööstuse vahel; |
| --- | --- |

72.

võtab teadmiseks komisjoni pühendumise õigusloome lihtsustamisele ja esitatud ettepanekud ÜPP toimivuskontrolliks ning hindamiseks, et vähendada bürokraatiat ja regulatiivset koormust; palub esitada ettepaneku, mis hõlbustaks reformi rakendamist, tagamaks, et põllumajandusettevõtjate ja liikmesriikide ametiasutuste halduskoormus püsiks võimalikult väike; rõhutab, et on vaja tagada, et säiliks ÜPP tähtis roll toiduga kindlustatuse tagamisel, stimuleerida ekspordi kasvu ELi põllumajanduslikus toidutööstuses ja arendada uusi turge, kindlustades eksportijatele õiglase juurdepääsu, ning toonitab, et sealjuures ei tohiks teha järeleandmisi ELi väga kõrgete toiduohutuse ja tervishoiustandardite osas; nõuab, et innovatsiooniga tugevdataks sidet teadusuuringute, põllumajandustootjate ja tööstuse vahel;

| 73. | kutsub komisjoni üles aitama põllumajandustootjatel turukriise ette näha, võttes kasutusele uued ja töökindlad turuvahendid, mille eesmärk on vältida tulu saamatajäämist, ning teavitades neid muutunud turuolukorrast, kasutades selleks võimaluse korral täpseid andmeid reaalajas; |
| --- | --- |

73.

kutsub komisjoni üles aitama põllumajandustootjatel turukriise ette näha, võttes kasutusele uued ja töökindlad turuvahendid, mille eesmärk on vältida tulu saamatajäämist, ning teavitades neid muutunud turuolukorrast, kasutades selleks võimaluse korral täpseid andmeid reaalajas;

| 74. | rõhutab vajadust jõuliste meetmete järele, et tegeleda tasakaalustamatusega toiduainete tarneahelas, eelkõige selleks, et tagada õiglased ja läbipaistvad suhted toiduainete esmaste tootjate, töötlejate, tarnijate ja turustajate vahel, ning kutsub komisjoni üles uurima tasakaalustamatust tarneahelas ja esmaste tootjate jätkusuutlikku rolli selles ahelas; |
| --- | --- |

74.

rõhutab vajadust jõuliste meetmete järele, et tegeleda tasakaalustamatusega toiduainete tarneahelas, eelkõige selleks, et tagada õiglased ja läbipaistvad suhted toiduainete esmaste tootjate, töötlejate, tarnijate ja turustajate vahel, ning kutsub komisjoni üles uurima tasakaalustamatust tarneahelas ja esmaste tootjate jätkusuutlikku rolli selles ahelas;

| 75. | palub tungivalt, et komisjon esitaks mitmeaastased majandamiskavad, mis on üks peamisi vahendeid kalavarude säästva kasutamise eesmärgil reformitud ühise kalanduspoliitika rakendamiseks, samuti tehniliste meetmete seadusandliku raamistiku, mis peaks valmima juba 2015. aastal, ning ettepaneku kontrollimääruse läbivaatamiseks seadusandliku tavamenetluse teel; |
| --- | --- |

75.

palub tungivalt, et komisjon esitaks mitmeaastased majandamiskavad, mis on üks peamisi vahendeid kalavarude säästva kasutamise eesmärgil reformitud ühise kalanduspoliitika rakendamiseks, samuti tehniliste meetmete seadusandliku raamistiku, mis peaks valmima juba 2015. aastal, ning ettepaneku kontrollimääruse läbivaatamiseks seadusandliku tavamenetluse teel;

| 76. | palub komisjonil aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020“ raames jätkata jõupingutusi töökohtade loomiseks, kohaldades ringmajanduse kontseptsiooni ja luues koostoimet mere- ja merendusvaldkonnas (nn sinine majanduskasv); |
| --- | --- |

76.

palub komisjonil aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020“ raames jätkata jõupingutusi töökohtade loomiseks, kohaldades ringmajanduse kontseptsiooni ja luues koostoimet mere- ja merendusvaldkonnas (nn sinine majanduskasv);

| 77. | toonitab, et ebaseaduslikku, teatamata ja reguleerimata kalapüüki (ETR-kalapüüki) käsitlev määrus on olnud edukas ning selle rakendamist tuleks 2016. aastal jätkata, eelkõige koostööst keelduvate riikide ja kõikide organisatsioonide vastu, kes aitavad ebaseaduslikule, teatamata ja reguleerimata kalapüügile kaasa; palub komisjonil tagada kõikide ELi poliitikavaldkondade sidusus, sh ühine kalanduspoliitika ja kaubanduspoliitika; |
| --- | --- |

77.

toonitab, et ebaseaduslikku, teatamata ja reguleerimata kalapüüki (ETR-kalapüüki) käsitlev määrus on olnud edukas ning selle rakendamist tuleks 2016. aastal jätkata, eelkõige koostööst keelduvate riikide ja kõikide organisatsioonide vastu, kes aitavad ebaseaduslikule, teatamata ja reguleerimata kalapüügile kaasa; palub komisjonil tagada kõikide ELi poliitikavaldkondade sidusus, sh ühine kalanduspoliitika ja kaubanduspoliitika;

| 78. | rõhutab, et eesmärki võtta kasutusele kalandus- ja vesiviljelustoodete Euroopa ühtne ökomärgis tuleb taotleda raportiga; |
| --- | --- |

78.

rõhutab, et eesmärki võtta kasutusele kalandus- ja vesiviljelustoodete Euroopa ühtne ökomärgis tuleb taotleda raportiga;

Integreeritum ja õiglasem majandus- ja rahaliit

| 79. | nõuab tungivalt, et komisjon võtaks viie juhi aruande kohaseid järelmeetmeid ja esitaks kõikehõlmava tegevuskava, kus oleksid kirjas kõik vajalikud meetmed, et muuta majandus- ja rahaliit vastupidavamaks ning luua sellest parema kooskõlastamise ja struktuurilise lähenemise võrgustik ühenduse meetodi abil; |
| --- | --- |

79.

nõuab tungivalt, et komisjon võtaks viie juhi aruande kohaseid järelmeetmeid ja esitaks kõikehõlmava tegevuskava, kus oleksid kirjas kõik vajalikud meetmed, et muuta majandus- ja rahaliit vastupidavamaks ning luua sellest parema kooskõlastamise ja struktuurilise lähenemise võrgustik ühenduse meetodi abil;

| 80. | kutsub komisjoni üles võtma meetmeid riigipõhiste soovituste paremaks rakendamiseks liikmesriikides ning kiirendama ja tugevdama struktuurireformide ja investeeringute rakendamist, et moderniseerida ELi majandust esimeses ja teises majanduse juhtimise paketis ning majanduse juhtimise õigusaktides sätestatud vahendite abil; kutsub komisjoni üles võtma teise majanduse juhtimise paketi õigusaktide kohaseid kohustusi ja volitusi nõuetekohaselt arvesse selliste riikidega tegelemise korral, mille suhtes kohaldatakse tõhustatud järelevalvet või makromajanduslikku kohandamisprogrammi; |
| --- | --- |

80.

kutsub komisjoni üles võtma meetmeid riigipõhiste soovituste paremaks rakendamiseks liikmesriikides ning kiirendama ja tugevdama struktuurireformide ja investeeringute rakendamist, et moderniseerida ELi majandust esimeses ja teises majanduse juhtimise paketis ning majanduse juhtimise õigusaktides sätestatud vahendite abil; kutsub komisjoni üles võtma teise majanduse juhtimise paketi õigusaktide kohaseid kohustusi ja volitusi nõuetekohaselt arvesse selliste riikidega tegelemise korral, mille suhtes kohaldatakse tõhustatud järelevalvet või makromajanduslikku kohandamisprogrammi;

Rahvusvahelise kaubanduse poliitika

| 81. | tuletab meelde oma seisukohta, et tasakaalustatud kaubanduslepingud võivad olla globaliseerumise eeskirjadeks; palub komisjonil seepärast tagada, et Euroopa standardeid ei seataks ohtu, ning rõhutab, et kaubandus peab täitma oma osa vaesusega võitlemisel ja arengu edendamisel välismaal; peab kaubandus- ja investeerimistõkete kõrvaldamist kogu maailmas endiselt ELi kaubandusstrateegia keskseks eesmärgiks; märgib sellega seoses, et komisjoni 2014. aasta kaubandus- ja investeerimistõkete aruandes tuuakse välja olulised ja põhjendamatud takistused ELi kaubandussuhetes tähtsamate kolmandate riikidega; kordab seetõttu üleskutset, et komisjon jätkaks selle tegevuskava elluviimist ja võitlust põhjendamatute protektsionistlike meetmete vastu; |
| --- | --- |

81.

tuletab meelde oma seisukohta, et tasakaalustatud kaubanduslepingud võivad olla globaliseerumise eeskirjadeks; palub komisjonil seepärast tagada, et Euroopa standardeid ei seataks ohtu, ning rõhutab, et kaubandus peab täitma oma osa vaesusega võitlemisel ja arengu edendamisel välismaal; peab kaubandus- ja investeerimistõkete kõrvaldamist kogu maailmas endiselt ELi kaubandusstrateegia keskseks eesmärgiks; märgib sellega seoses, et komisjoni 2014. aasta kaubandus- ja investeerimistõkete aruandes tuuakse välja olulised ja põhjendamatud takistused ELi kaubandussuhetes tähtsamate kolmandate riikidega; kordab seetõttu üleskutset, et komisjon jätkaks selle tegevuskava elluviimist ja võitlust põhjendamatute protektsionistlike meetmete vastu;

| 82. | märgib Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse (TTIP) lepingu tähtsust; tuletab komisjonile meelde, kui oluline on kogu protsessi jooksul koostöö ja teabe vahetamine Euroopa Parlamendiga ning läbipaistvus; |
| --- | --- |

82.

märgib Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse (TTIP) lepingu tähtsust; tuletab komisjonile meelde, kui oluline on kogu protsessi jooksul koostöö ja teabe vahetamine Euroopa Parlamendiga ning läbipaistvus;

Muud kaubandusküsimused

| 83. | palub komisjonil ennetada investeeringuid käsitlevate kahepoolsete lepingute üleminekukorda käsitleva määruse läbivaatamist, mis on kavandatud 2020. aastaks, et luua vajalikud vahendid lisameetmeteks, mis tuleb võtta ELi investeerimispoliitika väljatöötamisel; |
| --- | --- |

83.

palub komisjonil ennetada investeeringuid käsitlevate kahepoolsete lepingute üleminekukorda käsitleva määruse läbivaatamist, mis on kavandatud 2020. aastaks, et luua vajalikud vahendid lisameetmeteks, mis tuleb võtta ELi investeerimispoliitika väljatöötamisel;

| 84. | palub komisjonil jätkata tööd uute ja läbivaadatud vabakaubanduslepingute sõlmimiseks ning tervitab komisjoni kavatsust esitada liikmesriikidele ettepanek direktiivide eelnõude kohta, mis käsitlevad Mehhiko, Tšiili ja Türgiga sõlmitud lepingute ajakohastamist; |
| --- | --- |

84.

palub komisjonil jätkata tööd uute ja läbivaadatud vabakaubanduslepingute sõlmimiseks ning tervitab komisjoni kavatsust esitada liikmesriikidele ettepanek direktiivide eelnõude kohta, mis käsitlevad Mehhiko, Tšiili ja Türgiga sõlmitud lepingute ajakohastamist;

| 85. | märgib murega edusammude puudumist seoses ELi ja India vahelise vabakaubanduslepinguga ning palub komisjonil teha täiendavaid jõupingutusi praeguste komistuskivide ületamiseks läbirääkimiste käigus; |
| --- | --- |

85.

märgib murega edusammude puudumist seoses ELi ja India vahelise vabakaubanduslepinguga ning palub komisjonil teha täiendavaid jõupingutusi praeguste komistuskivide ületamiseks läbirääkimiste käigus;

| 86. | rõhutab, et mitmepoolsus peab jääma ELi kaubanduspoliitika oluliseks eesmärgiks, ja palub komisjonil teha jõupingutusi selle nimel, et saavutada kokkulepe 2015. aasta detsembris Nairobis toimuval WTO ministrite 10. konverentsil; |
| --- | --- |

86.

rõhutab, et mitmepoolsus peab jääma ELi kaubanduspoliitika oluliseks eesmärgiks, ja palub komisjonil teha jõupingutusi selle nimel, et saavutada kokkulepe 2015. aasta detsembris Nairobis toimuval WTO ministrite 10. konverentsil;

Vastastikusel usaldusel põhinev õigusel ja põhiõigustel rajanev ala

| 87. | palub komisjonil kaaluda lünkade ja puuduste käsitlemist Euroopa Liidu lepingu artikli 2 ja ELi aluseks olevate väärtuste (täpsemalt inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, sh vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine) kohaldamisel, muu hulgas siduva mehhanismi kaudu, mis tugineb reale objektiivsetele näitajatele ning võimaldab seega järkjärgulist reageerimist nende väärtuste ja sealhulgas põhiõiguste rikkumistele nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil; tuletab meelde, et inimõiguste austamist tuleb tulemuslikult rakendada kõikide aluslepingu demokraatiat käsitlevate sätete järgimise abil; |
| --- | --- |

87.

palub komisjonil kaaluda lünkade ja puuduste käsitlemist Euroopa Liidu lepingu artikli 2 ja ELi aluseks olevate väärtuste (täpsemalt inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, sh vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine) kohaldamisel, muu hulgas siduva mehhanismi kaudu, mis tugineb reale objektiivsetele näitajatele ning võimaldab seega järkjärgulist reageerimist nende väärtuste ja sealhulgas põhiõiguste rikkumistele nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil; tuletab meelde, et inimõiguste austamist tuleb tulemuslikult rakendada kõikide aluslepingu demokraatiat käsitlevate sätete järgimise abil;

| 88. | nõuab, et ELi ja USA vahelise tervikliku andmekaitsealase raamlepingu sõlmimine viidaks lõpule ning programmi Safe Harbor põhimõtete läbivaatamine oleks vastavuses ega võimaldaks õiguslike lünkade tekkimist, seda tänu ambitsioonikale ELi andmekaitsepaketile, millega kehtestatakse ELi tasandil uus andmekaitse õigusraamistik; |
| --- | --- |

88.

nõuab, et ELi ja USA vahelise tervikliku andmekaitsealase raamlepingu sõlmimine viidaks lõpule ning programmi Safe Harbor põhimõtete läbivaatamine oleks vastavuses ega võimaldaks õiguslike lünkade tekkimist, seda tänu ambitsioonikale ELi andmekaitsepaketile, millega kehtestatakse ELi tasandil uus andmekaitse õigusraamistik;

| 89. | kutsub komisjoni üles vaatama läbi Brüsseli IIa määrust liikmesriikide perekonnaõiguse kollisiooniga seotud küsimuste kohta; nõuab seepärast tungivalt, et komisjon hoiaks ära rahvusvahelisi nn lasterööve vahendussüsteemi abil ning edendaks erikoolitust lapsi puudutavate riikidevaheliste kohtumenetlustega tegelevate vahendajate ja kohtunike jaoks, ja ergutab liikmesriike koondama lasterööve käsitlevad kohtuasjad spetsialiseeritud kohtutesse; |
| --- | --- |

89.

kutsub komisjoni üles vaatama läbi Brüsseli IIa määrust liikmesriikide perekonnaõiguse kollisiooniga seotud küsimuste kohta; nõuab seepärast tungivalt, et komisjon hoiaks ära rahvusvahelisi nn lasterööve vahendussüsteemi abil ning edendaks erikoolitust lapsi puudutavate riikidevaheliste kohtumenetlustega tegelevate vahendajate ja kohtunike jaoks, ja ergutab liikmesriike koondama lasterööve käsitlevad kohtuasjad spetsialiseeritud kohtutesse;

| 90. | väljendab heameelt Euroopa julgeoleku tegevuskava vastuvõtmise üle ajavahemikuks 2015–2020 ning terrorismivastase võitluse, piiriülese organiseeritud kuritegevuse ja küberkuritegevuse valdkonnas kehtestatud prioriteetide üle ning toetab täielikult seda, et komisjon aitab sisejulgeoleku strateegia raames tegeleda ohtudega, mida liikmesriikide sisejulgeolekule kujutavad välisvõitlejad ja terrorism; rõhutab, et ELil tuleb seista silmitsi üha suureneva kodumaise terrorismi ohuga, mida põhjustavad nn välisvõitlejad, st isikud, kes reisivad väljapoole oma elukoha- või päritoluriiki, et panna toime, kavandada või valmistada ette terroriakte või osutada või saada terroristlikku väljaõpet, sealhulgas seoses relvakonfliktidega; nõustub, et vägivaldse ekstremismi ärahoidmine peaks olema üks ELi prioriteetidest; |
| --- | --- |

90.

väljendab heameelt Euroopa julgeoleku tegevuskava vastuvõtmise üle ajavahemikuks 2015–2020 ning terrorismivastase võitluse, piiriülese organiseeritud kuritegevuse ja küberkuritegevuse valdkonnas kehtestatud prioriteetide üle ning toetab täielikult seda, et komisjon aitab sisejulgeoleku strateegia raames tegeleda ohtudega, mida liikmesriikide sisejulgeolekule kujutavad välisvõitlejad ja terrorism; rõhutab, et ELil tuleb seista silmitsi üha suureneva kodumaise terrorismi ohuga, mida põhjustavad nn välisvõitlejad, st isikud, kes reisivad väljapoole oma elukoha- või päritoluriiki, et panna toime, kavandada või valmistada ette terroriakte või osutada või saada terroristlikku väljaõpet, sealhulgas seoses relvakonfliktidega; nõustub, et vägivaldse ekstremismi ärahoidmine peaks olema üks ELi prioriteetidest;

| 91. | kutsub komisjoni üles hoidma ära terroristlike isikute liikumist, tugevdades kontrolli välispiiridel, kontrollides reisidokumente süstemaatilisemalt ja tõhusamalt, võideldes ebaseadusliku relvaäri ja identiteedi kuritarvitamise vastu ning tehes kindlaks riskipiirkonnad; ootab komisjoni uut ettepanekut e-piiride paketi kohta; |
| --- | --- |

91.

kutsub komisjoni üles hoidma ära terroristlike isikute liikumist, tugevdades kontrolli välispiiridel, kontrollides reisidokumente süstemaatilisemalt ja tõhusamalt, võideldes ebaseadusliku relvaäri ja identiteedi kuritarvitamise vastu ning tehes kindlaks riskipiirkonnad; ootab komisjoni uut ettepanekut e-piiride paketi kohta;

| 92. | palub komisjonil võtta meetmeid parandamaks teabevahetust liikmesriikide õiguskaitseasutuste ja ELi ametite vahel; palub, et komisjon aitaks parandada, tihendada ja kiirendada õiguskaitsealase teabe vahetamist ning tulemuslikumat liikmesriikidevahelist operatiivkoostööd, jagades kiiremini ja tõhusamalt asjakohaseid andmeid ja teavet, austades seejuures täielikult põhiõigusi ja pidades kinni andmekaitse põhimõtetest; |
| --- | --- |

92.

palub komisjonil võtta meetmeid parandamaks teabevahetust liikmesriikide õiguskaitseasutuste ja ELi ametite vahel; palub, et komisjon aitaks parandada, tihendada ja kiirendada õiguskaitsealase teabe vahetamist ning tulemuslikumat liikmesriikidevahelist operatiivkoostööd, jagades kiiremini ja tõhusamalt asjakohaseid andmeid ja teavet, austades seejuures täielikult põhiõigusi ja pidades kinni andmekaitse põhimõtetest;

| 93. | võtab teadmiseks Euroopa julgeoleku tegevuskavas esitatud komisjoni ettepanekud võitluseks küberkuritegevusega ning märgib, et terroriorganisatsioonid kasutavad rünnakute kavandamiseks, propaganda levitamiseks ja rahaliste vahendite kogumiseks üha rohkem internetti ja kommunikatsioonitehnoloogiat; palub, et komisjon ergutaks interneti- ja sotsiaalmeediaettevõtteid tegema selle probleemi vastu võitlemiseks koostööd valitsuste ja õiguskaitseasutustega, tagades samas, et järgitaks täielikult põhiõigusi ja õigusriigi põhimõtteid; |
| --- | --- |

93.

võtab teadmiseks Euroopa julgeoleku tegevuskavas esitatud komisjoni ettepanekud võitluseks küberkuritegevusega ning märgib, et terroriorganisatsioonid kasutavad rünnakute kavandamiseks, propaganda levitamiseks ja rahaliste vahendite kogumiseks üha rohkem internetti ja kommunikatsioonitehnoloogiat; palub, et komisjon ergutaks interneti- ja sotsiaalmeediaettevõtteid tegema selle probleemi vastu võitlemiseks koostööd valitsuste ja õiguskaitseasutustega, tagades samas, et järgitaks täielikult põhiõigusi ja õigusriigi põhimõtteid;

| 94. | palub komisjonil esitada ettepaneku Euroopa vahistamismääruse reformi kohta; |
| --- | --- |

94.

palub komisjonil esitada ettepaneku Euroopa vahistamismääruse reformi kohta;

| 95. | kordab, et komisjon peaks tagama ELi õigusaktide täieliku rakendamise ülevõtmise tähtaegade piires, ja palub, et komisjon võtaks asjakohaseid meetmeid nende liikmesriikide vastu, kes ei ole nõuetekohaselt üle võtnud direktiivi 2011/93/EL laste seksuaalse kuritarvitamise kohta; kutsub komisjoni üles jätkama ja suurendama oma jõupingutusi selliste menetluste täiustamiseks, mis võimaldavad tuvastada veebis peibutajaid ja lapsi nende eest kaitsta; |
| --- | --- |

95.

kordab, et komisjon peaks tagama ELi õigusaktide täieliku rakendamise ülevõtmise tähtaegade piires, ja palub, et komisjon võtaks asjakohaseid meetmeid nende liikmesriikide vastu, kes ei ole nõuetekohaselt üle võtnud direktiivi 2011/93/EL laste seksuaalse kuritarvitamise kohta; kutsub komisjoni üles jätkama ja suurendama oma jõupingutusi selliste menetluste täiustamiseks, mis võimaldavad tuvastada veebis peibutajaid ja lapsi nende eest kaitsta;

| 96. | ergutab komisjoni võtma arvesse Euroopa Kohtu arvamust, valmistudes ELi ühinemiseks Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga ning tegeledes lahendamata õiguslike mureküsimustega; |
| --- | --- |

96.

ergutab komisjoni võtma arvesse Euroopa Kohtu arvamust, valmistudes ELi ühinemiseks Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga ning tegeledes lahendamata õiguslike mureküsimustega;

| 97. | nõuab tungivalt, et komisjon tagaks jätkuvalt ELi õigusvaldkonna õigusaktide nõuetekohase rakendamise ning teeks süstemaatilisemalt tööd tsiviil- ja kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas; |
| --- | --- |

97.

nõuab tungivalt, et komisjon tagaks jätkuvalt ELi õigusvaldkonna õigusaktide nõuetekohase rakendamise ning teeks süstemaatilisemalt tööd tsiviil- ja kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas;

| 98. | palub, et komisjon aitaks ELil aktiivselt edendada dialoogi ülemaailmse terrorismivastase partnerlusega, tehes tihedat koostööd piirkondlike osalejatega, nagu Aafrika Liit, Pärsia lahe koostöönõukogu ja Araabia Liiga, ning eelkõige Süüria ja Iraagi naaberriikide ja nende riikidega, keda konflikt on tõsiselt mõjutanud, nagu Jordaania, Liibanon ja Türgi, ning ÜRO, NATO ja eriti ÜRO terrorismivastase võitluse komiteega; |
| --- | --- |

98.

palub, et komisjon aitaks ELil aktiivselt edendada dialoogi ülemaailmse terrorismivastase partnerlusega, tehes tihedat koostööd piirkondlike osalejatega, nagu Aafrika Liit, Pärsia lahe koostöönõukogu ja Araabia Liiga, ning eelkõige Süüria ja Iraagi naaberriikide ja nende riikidega, keda konflikt on tõsiselt mõjutanud, nagu Jordaania, Liibanon ja Türgi, ning ÜRO, NATO ja eriti ÜRO terrorismivastase võitluse komiteega;

| 99. | toetab jõuliselt diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise meetmeid ja ootab, et komisjon esitaks algatused, millega tugevdatakse võitlust diskrimineerimisega soo, rassilise või etnilise päritolu, seksuaalse sättumuse, usu või veendumuse, puude või vanuse alusel; |
| --- | --- |

99.

toetab jõuliselt diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise meetmeid ja ootab, et komisjon esitaks algatused, millega tugevdatakse võitlust diskrimineerimisega soo, rassilise või etnilise päritolu, seksuaalse sättumuse, usu või veendumuse, puude või vanuse alusel;

| 100. | rõhutab asjaolu, et kasvav rassism ja ksenofoobia Euroopas on ELi jaoks üks peamisi väljakutseid, kuna see ohustab demokraatiat ja inimõiguste austamist; palub seetõttu komisjonil esitada algatused rassismi ja ksenofoobia vastu võitlemiseks ELis; |
| --- | --- |

100.

rõhutab asjaolu, et kasvav rassism ja ksenofoobia Euroopas on ELi jaoks üks peamisi väljakutseid, kuna see ohustab demokraatiat ja inimõiguste austamist; palub seetõttu komisjonil esitada algatused rassismi ja ksenofoobia vastu võitlemiseks ELis;

| 101. | võtab teadmiseks komisjoni otsuse võtta tagasi oma ettepanek vaadata läbi rasedate töötajate tööohutust ja töötervishoidu käsitlev direktiiv 92/85/EMÜ ning komisjoni valmisoleku avada tee uuele algatusele, milles võidakse kokku leppida ja mis võib töötavate vanemate ja hooldajate olukorda tegelikult parandada, et aidata paremini ühitada töö-, pere- ja eraelu, lihtsustada naiste osalemist tööturul, tagada emadele miinimumtasemel kaitse ning vähendada meeste ja naiste ebavõrdsust; |
| --- | --- |

101.

võtab teadmiseks komisjoni otsuse võtta tagasi oma ettepanek vaadata läbi rasedate töötajate tööohutust ja töötervishoidu käsitlev direktiiv 92/85/EMÜ ning komisjoni valmisoleku avada tee uuele algatusele, milles võidakse kokku leppida ja mis võib töötavate vanemate ja hooldajate olukorda tegelikult parandada, et aidata paremini ühitada töö-, pere- ja eraelu, lihtsustada naiste osalemist tööturul, tagada emadele miinimumtasemel kaitse ning vähendada meeste ja naiste ebavõrdsust;

| 102. | ootab, et komisjon kuulutaks 2017. aasta naistevastase vägivalla kaotamise aastaks ning teeks suuremaid jõupingutusi, et takistada inimkaubandust ja sellega võidelda ning kaitsta niisuguse kaubanduse ohvreid; palub sellega seoses komisjonil algatada menetluse ELi ühinemiseks Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla tõkestamise ja sellega võitlemise konventsiooniga (Istanbuli konventsioon); kutsub ühtlasi komisoni üles võtma ajavahemikuks 2015–2020 naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopas vastu uut, eraldiseisvat strateegiat, mille eesmärk on luua võrdseid võimalusi, vähendada soolist palga- ja pensionilõhet ning vaesuslõhet ja võidelda naistevastase vägivallaga; on kindel, et soolise tasakaaluga tuleb edasi tegeleda majanduslike otsuste tegemise protsessiga seotud kohustuste osas ja palub komisjonil käsitleda tegureid, mis takistavad naistel tegeleda ettevõtlusega; |
| --- | --- |

102.

ootab, et komisjon kuulutaks 2017. aasta naistevastase vägivalla kaotamise aastaks ning teeks suuremaid jõupingutusi, et takistada inimkaubandust ja sellega võidelda ning kaitsta niisuguse kaubanduse ohvreid; palub sellega seoses komisjonil algatada menetluse ELi ühinemiseks Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla tõkestamise ja sellega võitlemise konventsiooniga (Istanbuli konventsioon); kutsub ühtlasi komisoni üles võtma ajavahemikuks 2015–2020 naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopas vastu uut, eraldiseisvat strateegiat, mille eesmärk on luua võrdseid võimalusi, vähendada soolist palga- ja pensionilõhet ning vaesuslõhet ja võidelda naistevastase vägivallaga; on kindel, et soolise tasakaaluga tuleb edasi tegeleda majanduslike otsuste tegemise protsessiga seotud kohustuste osas ja palub komisjonil käsitleda tegureid, mis takistavad naistel tegeleda ettevõtlusega;

Rände- ja varjupaigaküsimuste terviklik käsitus

| 103. | nõuab veel kord terviklikku ja ühist lähenemist varjupaiga- ja rändepoliitikale; rõhutab, et tuleb tagada varjupaigataotlejate ohutus pagulasseisundi taotlemise protsessi ajal ning kaotada olukord, kus pagulased peavad valima ELi jõudmiseks ohtlikud teed, tegeledes ebaseadusliku rände algpõhjustega ja võideldes tulemuslikult rändajate ebaseaduslikult üle piiri toimetajate vastu ning edendades solidaarsust ja vastutuse jagamist kõigi liikmesriikide vahel; leiab, et ränne peaks olema seotud ELi välispoliitikaga koostöö kaudu päritolu- ja transiidiriikidega; toetab komisjoni ettepanekut anda humanitaarabi; toonitab vajadust täiendavate meetmete järele seoses hiljutiste tragöödiatega Vahemerel, et hoida ära inimeste hukkumist merel; nõuab, et lahendataks keskpika ja pikema perspektiivi probleeme ning töötataks välja viis, kuidas igakülgselt reageerida, nagu on ette nähtud Euroopa rände tegevuskavas; rõhutab, et sinise kaardi direktiiv tuleb läbi vaadata, et luua võimalus seaduslikuks rändeks ELi; |
| --- | --- |

103.

nõuab veel kord terviklikku ja ühist lähenemist varjupaiga- ja rändepoliitikale; rõhutab, et tuleb tagada varjupaigataotlejate ohutus pagulasseisundi taotlemise protsessi ajal ning kaotada olukord, kus pagulased peavad valima ELi jõudmiseks ohtlikud teed, tegeledes ebaseadusliku rände algpõhjustega ja võideldes tulemuslikult rändajate ebaseaduslikult üle piiri toimetajate vastu ning edendades solidaarsust ja vastutuse jagamist kõigi liikmesriikide vahel; leiab, et ränne peaks olema seotud ELi välispoliitikaga koostöö kaudu päritolu- ja transiidiriikidega; toetab komisjoni ettepanekut anda humanitaarabi; toonitab vajadust täiendavate meetmete järele seoses hiljutiste tragöödiatega Vahemerel, et hoida ära inimeste hukkumist merel; nõuab, et lahendataks keskpika ja pikema perspektiivi probleeme ning töötataks välja viis, kuidas igakülgselt reageerida, nagu on ette nähtud Euroopa rände tegevuskavas; rõhutab, et sinise kaardi direktiiv tuleb läbi vaadata, et luua võimalus seaduslikuks rändeks ELi;

| 104. | rõhutab oma valmisolekut tegeleda uue hädaolukorras ümberpaigutamise kavaga kiirmenetluse korras ning kinnitab, et kavatseb samal ajal jätkata kõigi muude komisjoni esitatud meetmete käsitlemist, tagamaks, et liikmesriigid ei viivita alalise ümberpaigutamiskava rakendamisega; tuletab nõukogule meelde, et parlament toetab jõuliselt siduvat ümberpaigutamismehhanismi, mis tugineb selgetele ja hästi määratletud kriteeriumidele ning milles võetakse arvesse pagulaste eelistusi; |
| --- | --- |

104.

rõhutab oma valmisolekut tegeleda uue hädaolukorras ümberpaigutamise kavaga kiirmenetluse korras ning kinnitab, et kavatseb samal ajal jätkata kõigi muude komisjoni esitatud meetmete käsitlemist, tagamaks, et liikmesriigid ei viivita alalise ümberpaigutamiskava rakendamisega; tuletab nõukogule meelde, et parlament toetab jõuliselt siduvat ümberpaigutamismehhanismi, mis tugineb selgetele ja hästi määratletud kriteeriumidele ning milles võetakse arvesse pagulaste eelistusi;

| 105. | palub komisjonil tegeleda puudustega ELi kinnipidamiskohtade tingimuste kvaliteedis ja varjupaiga taotlemise menetlustes, sest mõlemad avaldavad märkimisväärset mõju rändesurvega tulemuslikul ja tõhusal viisil tegelemisele; toetab komisjoni ettepanekuid anda selle saavutamiseks piiriäärsetele vastuvõtvatele liikmesriikidele tõhustatud abi Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri (Frontex) ja Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti (EASO) kaudu; |
| --- | --- |

105.

palub komisjonil tegeleda puudustega ELi kinnipidamiskohtade tingimuste kvaliteedis ja varjupaiga taotlemise menetlustes, sest mõlemad avaldavad märkimisväärset mõju rändesurvega tulemuslikul ja tõhusal viisil tegelemisele; toetab komisjoni ettepanekuid anda selle saavutamiseks piiriäärsetele vastuvõtvatele liikmesriikidele tõhustatud abi Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri (Frontex) ja Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti (EASO) kaudu;

| 106. | tervitab komisjoni ettepanekut suurendada eitava vastuse saanud varjupaigataotlejate tagasisaatmissüsteemi tõhusust; palub siiski komisjonil esitada kiire tagasisaatmise poliitikat käsitleva ettepaneku, mis tugineb olemasolevate meetmete analüüsile ja läbivaatamisele, et lisada sellesse raamistikku näiteks tõhustatud abi Frontexilt; toonitab, et mis tahes tagasisaatmismeetmeid tuleks ellu viia põhiõigusi täielikult austades; |
| --- | --- |

106.

tervitab komisjoni ettepanekut suurendada eitava vastuse saanud varjupaigataotlejate tagasisaatmissüsteemi tõhusust; palub siiski komisjonil esitada kiire tagasisaatmise poliitikat käsitleva ettepaneku, mis tugineb olemasolevate meetmete analüüsile ja läbivaatamisele, et lisada sellesse raamistikku näiteks tõhustatud abi Frontexilt; toonitab, et mis tahes tagasisaatmismeetmeid tuleks ellu viia põhiõigusi täielikult austades;

Tugevam roll ülemaailmsel tasandil

| 107. | toonitab, kui oluline on toetada ühist julgeoleku- ja kaitsepoliitikat (ÜJKP) tõelise kaitse- ja julgeolekuvaldkonna siseturuga, süvakoostööga Euroopa kaitsetööstuses, konkurentsivõimelise Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasiga ning koostöövalmima lähenemisega julgeoleku- ja kaitsevaldkonna uurimis- ja arendustegevusele ja riigihangetele; toonitab, et komisjon peab tegema ettepaneku kogu ELi hõlmava varustuskindluse režiimi loomise kohta, mis on vältimatu elutähtsa kaitsevõime väljatöötamise, säilitamise ja edasiandmise jaoks ning väljendab solidaarsust ja usaldust liikmesriikide vahel; väljendab täielikku toetust ÜJKPga seotud kaitsealaste teadusuuringute ning parlamendi esildatud katseprojekti ettevalmistava tegevuse käivitamisele; |
| --- | --- |

107.

toonitab, kui oluline on toetada ühist julgeoleku- ja kaitsepoliitikat (ÜJKP) tõelise kaitse- ja julgeolekuvaldkonna siseturuga, süvakoostööga Euroopa kaitsetööstuses, konkurentsivõimelise Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasiga ning koostöövalmima lähenemisega julgeoleku- ja kaitsevaldkonna uurimis- ja arendustegevusele ja riigihangetele; toonitab, et komisjon peab tegema ettepaneku kogu ELi hõlmava varustuskindluse režiimi loomise kohta, mis on vältimatu elutähtsa kaitsevõime väljatöötamise, säilitamise ja edasiandmise jaoks ning väljendab solidaarsust ja usaldust liikmesriikide vahel; väljendab täielikku toetust ÜJKPga seotud kaitsealaste teadusuuringute ning parlamendi esildatud katseprojekti ettevalmistava tegevuse käivitamisele;

| 108. | on veendunud, et välispoliitika keskseks eesmärgiks peab jääma vabaduse kaitse ja edendamine, meie liitlaste toetamine ning jõhkrate hirmutegude ärahoidmine, sh tagakiusatud usuliste jt vähemusrühmade õiguste kaitse; |
| --- | --- |

108.

on veendunud, et välispoliitika keskseks eesmärgiks peab jääma vabaduse kaitse ja edendamine, meie liitlaste toetamine ning jõhkrate hirmutegude ärahoidmine, sh tagakiusatud usuliste jt vähemusrühmade õiguste kaitse;

| 109. | tuletab meelde oma seisukohta, et tulemuste saavutamiseks peaks komisjon kehtestama läbivaadatud naabruspoliitika, mida iseloomustab välistegevuse ja sisepoliitika kõikehõlmav ja sidus käsitus; palub, et vaadataks läbi Euroopa naabruspoliitika, mille puhul tuleks käsitleda järgmisi punkte: a) diferentseerimine ning põhimõte „rohkem rohkema eest“; b) tegutsemine naabrusest kaugemal; c) demokraatia, kohtureformi, õigusriigi ja institutsioonilise suutlikkuse suurendamise toetamine; d) laiendatud pakkumine: prioriteetsed sektorid; e) julgeolekumõõde; f) piirkondliku integratsiooni edendamine; |
| --- | --- |

109.

tuletab meelde oma seisukohta, et tulemuste saavutamiseks peaks komisjon kehtestama läbivaadatud naabruspoliitika, mida iseloomustab välistegevuse ja sisepoliitika kõikehõlmav ja sidus käsitus; palub, et vaadataks läbi Euroopa naabruspoliitika, mille puhul tuleks käsitleda järgmisi punkte: a) diferentseerimine ning põhimõte „rohkem rohkema eest“; b) tegutsemine naabrusest kaugemal; c) demokraatia, kohtureformi, õigusriigi ja institutsioonilise suutlikkuse suurendamise toetamine; d) laiendatud pakkumine: prioriteetsed sektorid; e) julgeolekumõõde; f) piirkondliku integratsiooni edendamine;

| 110. | on seisukohal, et laienemis- ja naabruspoliitikat tuleb selgelt eristada; on veendunud, et ELi laienemine on olnud üks liidu edulugudest ja seda tuleks hoida päevakorras, pidades esmatähtsaks ja jälgides objektiivselt reforme kandidaatriikides kuni ametiaja lõpuni, et säilitada nende motivatsioon ja ELi võime levitada oma väärtusi; tuletab meelde, et asjaomaseid riike võib motiveerida ainult niisugune perspektiiv; |
| --- | --- |

110.

on seisukohal, et laienemis- ja naabruspoliitikat tuleb selgelt eristada; on veendunud, et ELi laienemine on olnud üks liidu edulugudest ja seda tuleks hoida päevakorras, pidades esmatähtsaks ja jälgides objektiivselt reforme kandidaatriikides kuni ametiaja lõpuni, et säilitada nende motivatsioon ja ELi võime levitada oma väärtusi; tuletab meelde, et asjaomaseid riike võib motiveerida ainult niisugune perspektiiv;

| 111. | nõuab, et pandaks suuremat rõhku religioonidevahelisele dialoogile, mille eesmärk on analüüsida ja mõista religioonide arengusuundumusi, et edendada ELi välispoliitika raames sallivust ning vägivalla ja äärmusliku radikaliseerumise vastast aktiivset tegevust; |
| --- | --- |

111.

nõuab, et pandaks suuremat rõhku religioonidevahelisele dialoogile, mille eesmärk on analüüsida ja mõista religioonide arengusuundumusi, et edendada ELi välispoliitika raames sallivust ning vägivalla ja äärmusliku radikaliseerumise vastast aktiivset tegevust;

| 112. | toetab jätkuvalt rahvusvaheliste partnerite tegevust kestva stabiilsuse, rahu ja poliitiliste reformide tagamiseks lõuna- ja idapoolsetes naaberriikides ning toetab nende riikide püüdlusi luua tihedamaid sidemeid ELiga, sh taotlejariikide tööd ELi liikmesuse kriteeriumide täitmiseks, mis hõlmab majanduslikke, poliitilisi ja sotsiaalseid reforme ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete austamist; |
| --- | --- |

112.

toetab jätkuvalt rahvusvaheliste partnerite tegevust kestva stabiilsuse, rahu ja poliitiliste reformide tagamiseks lõuna- ja idapoolsetes naaberriikides ning toetab nende riikide püüdlusi luua tihedamaid sidemeid ELiga, sh taotlejariikide tööd ELi liikmesuse kriteeriumide täitmiseks, mis hõlmab majanduslikke, poliitilisi ja sotsiaalseid reforme ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete austamist;

| 113. | on seisukohal, et hiljutine finantsturu ebastabiilsus Hiinas kujutab endast olulist pöördepunkti Hiina arengumudeli jaoks ning vajalik on tugev koostöö ELi ja Hiina vahel, et vältida võimalikku negatiivset mõju kaubandusele mõlemas suunas; kutsub komisjoni ja kõrget esindajat üles kaaluma võimalust ajakohastada ELi ja Hiina vahelist strateegilist partnerlust, hindama finantsriske ning tõhustama kahepoolset koostööd eesmärgiga tagada vastastikkusel põhinev parem turulepääs, mis on kasulik nii ELi kui ka Hiina jaoks; |
| --- | --- |

113.

on seisukohal, et hiljutine finantsturu ebastabiilsus Hiinas kujutab endast olulist pöördepunkti Hiina arengumudeli jaoks ning vajalik on tugev koostöö ELi ja Hiina vahel, et vältida võimalikku negatiivset mõju kaubandusele mõlemas suunas; kutsub komisjoni ja kõrget esindajat üles kaaluma võimalust ajakohastada ELi ja Hiina vahelist strateegilist partnerlust, hindama finantsriske ning tõhustama kahepoolset koostööd eesmärgiga tagada vastastikkusel põhinev parem turulepääs, mis on kasulik nii ELi kui ka Hiina jaoks;

| 114. | nõuab tungivalt, et komisjon teeks liikmesriikide ja kolmandate riikidega koostööd mõõdetavate meetmete võtmisel, et likvideerida naiste ja tütarlaste suhtes kahjulikud tavad, sh laste ja sundabielud, naiste suguelundite moonutamine, aumõrvad, sunniviisiline steriliseerimine, vägistamised konfliktipiirkondades, kividega surnuksloopimine ja muud julmused; nõuab tungivalt, et komisjon teeks koostööd Euroopa välisteenistusega selliste julmuste ohvriks langenutele antava abi tõhustamisel; |
| --- | --- |

114.

nõuab tungivalt, et komisjon teeks liikmesriikide ja kolmandate riikidega koostööd mõõdetavate meetmete võtmisel, et likvideerida naiste ja tütarlaste suhtes kahjulikud tavad, sh laste ja sundabielud, naiste suguelundite moonutamine, aumõrvad, sunniviisiline steriliseerimine, vägistamised konfliktipiirkondades, kividega surnuksloopimine ja muud julmused; nõuab tungivalt, et komisjon teeks koostööd Euroopa välisteenistusega selliste julmuste ohvriks langenutele antava abi tõhustamisel;

Arengupoliitika

| 115. | rõhutab asjaolu, et Euroopa arenguaastal peab komisjon saavutama käegakatsutavaid tulemusi, ning palub komisjonil töötada välja ja esitada järelmeetmete tegevuskava Euroopa konsensuse kohta humanitaarabi valdkonnas, tagamaks sidusust ja seda, et Euroopa Liit täidab jätkuvalt ühiselt oma võetud kohustust järgida inimlikkuse, erapooletuse, neutraalsuse ja sõltumatuse humanitaarpõhimõtteid; |
| --- | --- |

115.

rõhutab asjaolu, et Euroopa arenguaastal peab komisjon saavutama käegakatsutavaid tulemusi, ning palub komisjonil töötada välja ja esitada järelmeetmete tegevuskava Euroopa konsensuse kohta humanitaarabi valdkonnas, tagamaks sidusust ja seda, et Euroopa Liit täidab jätkuvalt ühiselt oma võetud kohustust järgida inimlikkuse, erapooletuse, neutraalsuse ja sõltumatuse humanitaarpõhimõtteid;

| 116. | rõhutab, et arenguabi tuleb koondada jõupingutustele, mille eesmärk on edendada head valitsemistava, luua õigusriik ning võidelda korruptsiooniga, ebaseaduslike kapitalivoogudega, rahapesuga, maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidumisega ning suurendada kõikide sidusrühmade läbipaistvust ja vastutust, sh arenguriikide valitsused ja erasektor; palub seepärast komisjonil töötada välja tervikliku strateegia ja tegevuskava, et tegeleda selle küsimusega arenguriikides, tagamaks, et ELi arengu- ja koostööalane tegevuskava oleks samuti kohandatud ja tingimuslikkuse osas ajakohastatud, et tulemuslikult võidelda maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastu; |
| --- | --- |

116.

rõhutab, et arenguabi tuleb koondada jõupingutustele, mille eesmärk on edendada head valitsemistava, luua õigusriik ning võidelda korruptsiooniga, ebaseaduslike kapitalivoogudega, rahapesuga, maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidumisega ning suurendada kõikide sidusrühmade läbipaistvust ja vastutust, sh arenguriikide valitsused ja erasektor; palub seepärast komisjonil töötada välja tervikliku strateegia ja tegevuskava, et tegeleda selle küsimusega arenguriikides, tagamaks, et ELi arengu- ja koostööalane tegevuskava oleks samuti kohandatud ja tingimuslikkuse osas ajakohastatud, et tulemuslikult võidelda maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastu;

| 117. | juhib tähelepanu asjaolule, et VKEd on arenguriikides töökohtade ja jõukuse loomisel käimapanevaks jõuks, luues ligikaudu 90 % töökohtadest; palub komisjonil aidata toetada mikro-, väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid ning keskenduda koostööle partnerriikide valitsustega, et rakendada reforme, mis on suunatud regulatiivse koormuse vähendamisele, võitlusele korruptsiooni ja maksudest kõrvalehoidumisega, avaliku sektori finantsjuhtimise ja tõhusate avalik-õiguslike asutuste arendamisele, ettevõtluse ja innovatsiooni vaimu edendamisele ning juurdepääsu parandamisele mikrolaenudele ja mikrorahastamisele; |
| --- | --- |

117.

juhib tähelepanu asjaolule, et VKEd on arenguriikides töökohtade ja jõukuse loomisel käimapanevaks jõuks, luues ligikaudu 90 % töökohtadest; palub komisjonil aidata toetada mikro-, väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid ning keskenduda koostööle partnerriikide valitsustega, et rakendada reforme, mis on suunatud regulatiivse koormuse vähendamisele, võitlusele korruptsiooni ja maksudest kõrvalehoidumisega, avaliku sektori finantsjuhtimise ja tõhusate avalik-õiguslike asutuste arendamisele, ettevõtluse ja innovatsiooni vaimu edendamisele ning juurdepääsu parandamisele mikrolaenudele ja mikrorahastamisele;

| 118. | palub komisjonil pöörata tähelepanu ebakindlatele riikidele ja töötada välja strateegiad rahu kindlustamiseks ja riigi ülesehitamiseks; rõhutab, et on äärmiselt tähtis osaleda struktuursetes ja pikaajalistes partnerlustes, mille esmasiht on õigusriigi põhimõtete kehtestamine ja demokraatlike institutsioonide rajamine nendes riikides; |
| --- | --- |

118.

palub komisjonil pöörata tähelepanu ebakindlatele riikidele ja töötada välja strateegiad rahu kindlustamiseks ja riigi ülesehitamiseks; rõhutab, et on äärmiselt tähtis osaleda struktuursetes ja pikaajalistes partnerlustes, mille esmasiht on õigusriigi põhimõtete kehtestamine ja demokraatlike institutsioonide rajamine nendes riikides;

| 119. | nõuab suuremaid investeeringuid, et parandada humanitaarhädaolukordades juurdepääsu haridusele, mis on laste kaitsmise vahend kriisiolukordades ning kajastab ühtlasi vajadust vähendada lõhet humanitaar- ja arenguabi vahel, ühendades hädaabi, taastus- ja arenguabi; |
| --- | --- |

119.

nõuab suuremaid investeeringuid, et parandada humanitaarhädaolukordades juurdepääsu haridusele, mis on laste kaitsmise vahend kriisiolukordades ning kajastab ühtlasi vajadust vähendada lõhet humanitaar- ja arenguabi vahel, ühendades hädaabi, taastus- ja arenguabi;

Demokraatlike muutuste liit

Institutsioonilised küsimused

| 120. | nõuab tungivalt, et komisjon viiks kõik menetluses olevad Lissaboni lepingu eelsed kontrolliga regulatiivmenetluse dokumendid delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide osas Lissaboni lepinguga kooskõlla; |
| --- | --- |

120.

nõuab tungivalt, et komisjon viiks kõik menetluses olevad Lissaboni lepingu eelsed kontrolliga regulatiivmenetluse dokumendid delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide osas Lissaboni lepinguga kooskõlla;

| 121. | kordab uuesti oma palvet komisjonile esitada vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 298 ettepanek võtta vastu määrus Euroopa Liidu haldusmenetluse kohta; |
| --- | --- |

121.

kordab uuesti oma palvet komisjonile esitada vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 298 ettepanek võtta vastu määrus Euroopa Liidu haldusmenetluse kohta;

| 122. | nõuab tungivalt, et komisjon seaks prioriteediks dokumentidele juurdepääsu käsitleva määruse läbivaatamise ummikseisu lõpetamise ning võtaks järelmeetmeid vastavalt parlamendi esitatud soovitustele järjestikustes resolutsioonides läbipaistvuse ja dokumentidele juurdepääsu kohta; |
| --- | --- |

122.

nõuab tungivalt, et komisjon seaks prioriteediks dokumentidele juurdepääsu käsitleva määruse läbivaatamise ummikseisu lõpetamise ning võtaks järelmeetmeid vastavalt parlamendi esitatud soovitustele järjestikustes resolutsioonides läbipaistvuse ja dokumentidele juurdepääsu kohta;

| 123. | toetab kindlalt algatust luua institutsioonidevahelise kokkuleppe alusel kohustuslik läbipaistvusregister; kordab parlamendi nõudmist esitada seadusandlik ettepanek; |
| --- | --- |

123.

toetab kindlalt algatust luua institutsioonidevahelise kokkuleppe alusel kohustuslik läbipaistvusregister; kordab parlamendi nõudmist esitada seadusandlik ettepanek;

| 124. | kutsub komisjoni üles suurendama jõupingutusi, et tagada ELi ühinemine Euroopa inimõiguste konventsiooniga, võttes seejuures arvesse õiguslikke argumente, mille Euroopa Kohus hiljuti esitas; |
| --- | --- |

124.

kutsub komisjoni üles suurendama jõupingutusi, et tagada ELi ühinemine Euroopa inimõiguste konventsiooniga, võttes seejuures arvesse õiguslikke argumente, mille Euroopa Kohus hiljuti esitas;

| 125. | palub komisjonil analüüsida edukate Euroopa kodanikualgatuste väikest osakaalu, mis avaldab negatiivset mõju kodanike suhtumisele sellesse piiriülese otsese osalusdemokraatia vahendisse, ja tagada, et otsused Euroopa kodanikualgatuste vastuvõetavuse kohta vastaksid ELi õiguspädevusele, ning ootab, et komisjon võtaks iga eduka Euroopa kodanikualgatuse puhul nõuetekohaseid järelmeetmeid, kui ta on võtnud endale kohustuse seda teha, ja tegeleks üldisemalt selle vahendi nõrkuste ja piirangutega, eelkõige lihtsustades protsessi ja täiustades selle mõnevõrra bürokraatlikke ja pikalevenivaid menetlusi Euroopa kodanikualgatuse määruse viivitamatu läbivaatamise raames, et muuta see usaldusväärseks tegevuskava koostamise vahendiks; |
| --- | --- |

125.

palub komisjonil analüüsida edukate Euroopa kodanikualgatuste väikest osakaalu, mis avaldab negatiivset mõju kodanike suhtumisele sellesse piiriülese otsese osalusdemokraatia vahendisse, ja tagada, et otsused Euroopa kodanikualgatuste vastuvõetavuse kohta vastaksid ELi õiguspädevusele, ning ootab, et komisjon võtaks iga eduka Euroopa kodanikualgatuse puhul nõuetekohaseid järelmeetmeid, kui ta on võtnud endale kohustuse seda teha, ja tegeleks üldisemalt selle vahendi nõrkuste ja piirangutega, eelkõige lihtsustades protsessi ja täiustades selle mõnevõrra bürokraatlikke ja pikalevenivaid menetlusi Euroopa kodanikualgatuse määruse viivitamatu läbivaatamise raames, et muuta see usaldusväärseks tegevuskava koostamise vahendiks;

o

o o

| 126. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile. |
| --- | --- |

126.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 8. september 2015

| 22.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 316/270 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 316/270

---

P8_TA(2015)0282

Janusz Korwin-Mikke puutumatuse äravõtmise taotlus

Euroopa Parlamendi 8. septembri 2015. aasta otsus Janusz Korwin-Mikke puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2015/2102(IMM))

(2017/C 316/30)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Janusz Korwin-Mikke puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 13. märtsil 2015. aastal Poola Vabariigi peaprokurör seoses kohtumenetlusega, mille algatas 9. märtsil 2015. aastal Piotrków Trybunalski munitsipaalpolitsei juht (kohtuasi nr SM.O.4151-F.2454/16769/2014) ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 15. aprillil 2015. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Janusz Korwin-Mikke puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 13. märtsil 2015. aastal Poola Vabariigi peaprokurör seoses kohtumenetlusega, mille algatas 9. märtsil 2015. aastal Piotrków Trybunalski munitsipaalpolitsei juht (kohtuasi nr SM.O.4151-F.2454/16769/2014) ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 15. aprillil 2015. aastal,

| — | olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 5 hr Korwin-Mikke ära kuulanud, |
| --- | --- |

—

olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 5 hr Korwin-Mikke ära kuulanud,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1),

| — | võttes arvesse Poola Vabariigi põhiseaduse artikli 105 lõiget 2 ning artikli 7b lõiget 1 ja artikli 7c lõiget 1 koostoimes Seimi ja Senati liikmete mandaadi täitmist käsitleva Poola 9. mai 1996. aasta seaduse artikliga 10b, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Poola Vabariigi põhiseaduse artikli 105 lõiget 2 ning artikli 7b lõiget 1 ja artikli 7c lõiget 1 koostoimes Seimi ja Senati liikmete mandaadi täitmist käsitleva Poola 9. mai 1996. aasta seaduse artikliga 10b,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0229/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0229/2015),

| A. | arvestades, et Poola Vabariigi peaprokurör on edastanud Piotrków Trybunalski munitsipaalpolitsei juhi taotluse lubada võtta õiguslikke meetmeid Euroopa Parlamendi liikme Janusz Korwin-Mikke vastu seoses rikkumisega vastavalt 20. mai 1971. aasta seaduse (millega kehtestatakse väärtegude koodeks) artiklile 92a koosmõjus 20. juuni 1997. aasta liiklusseaduse artikli 20 lõikega 1; arvestades, et väidetav rikkumine seisneb asulas lubatud sõidukiiruse ületamises; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Poola Vabariigi peaprokurör on edastanud Piotrków Trybunalski munitsipaalpolitsei juhi taotluse lubada võtta õiguslikke meetmeid Euroopa Parlamendi liikme Janusz Korwin-Mikke vastu seoses rikkumisega vastavalt 20. mai 1971. aasta seaduse (millega kehtestatakse väärtegude koodeks) artiklile 92a koosmõjus 20. juuni 1997. aasta liiklusseaduse artikli 20 lõikega 1; arvestades, et väidetav rikkumine seisneb asulas lubatud sõidukiiruse ületamises;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artikli 8 kohaselt ei või Euroopa Parlamendi liikmeid üle kuulata, nende suhtes tõkendit kohaldada ega neid kohtumenetlusele allutada nende poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte tõttu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artikli 8 kohaselt ei või Euroopa Parlamendi liikmeid üle kuulata, nende suhtes tõkendit kohaldada ega neid kohtumenetlusele allutada nende poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte tõttu;

| C. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artiklis 9 on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmetel on oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artiklis 9 on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmetel on oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;

| D. | arvestades, et Poola Vabariigi põhiseaduse artikli 105 lõikes 2 on sätestatud, et Seimi liiget ei tohi võtta vastutusele ilma Seimi nõusolekuta; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Poola Vabariigi põhiseaduse artikli 105 lõikes 2 on sätestatud, et Seimi liiget ei tohi võtta vastutusele ilma Seimi nõusolekuta;

| E. | arvestades, et kõnealusel juhul on see ainult Euroopa Parlamendi otsustada, kas puutumatus ära võtta või mitte; arvestades, et Euroopa Parlament võib puutumatuse äravõtmise küsimuses otsuse tegemisel põhjendatult arvesse võtta ka Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmist (2); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kõnealusel juhul on see ainult Euroopa Parlamendi otsustada, kas puutumatus ära võtta või mitte; arvestades, et Euroopa Parlament võib puutumatuse äravõtmise küsimuses otsuse tegemisel põhjendatult arvesse võtta ka Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmist (2);

| F. | arvestades, et väidetaval rikkumisel ei ole otsest ega ilmset seost Janusz Korwin-Mikke kui Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisega ning see ei kujuta endast tema poolt Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli (nr 7) artikli 8 tähenduses arvamuse avaldamist või hääle andmist Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisel; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et väidetaval rikkumisel ei ole otsest ega ilmset seost Janusz Korwin-Mikke kui Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisega ning see ei kujuta endast tema poolt Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli (nr 7) artikli 8 tähenduses arvamuse avaldamist või hääle andmist Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisel;

| G. | arvestades, et Euroopa Parlament ei ole käesoleva juhtumi puhul leidnud tõendeid fumus persecutionis’e kohta, s.t tal puudub alus piisavalt tõsiseks ja täpseks kahtluseks, et juhtumi eesmärk on tekitada poliitilist kahju parlamendiliikmele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Parlament ei ole käesoleva juhtumi puhul leidnud tõendeid fumus persecutionis’e kohta, s.t tal puudub alus piisavalt tõsiseks ja täpseks kahtluseks, et juhtumi eesmärk on tekitada poliitilist kahju parlamendiliikmele;

| 1. | otsustab Janusz Korwin-Mikke puutumatuse ära võtta; |
| --- | --- |

1.

otsustab Janusz Korwin-Mikke puutumatuse ära võtta;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Poola Vabariigi pädevale ametiasutusele ja Janusz Korwin-Mikkele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Poola Vabariigi pädevale ametiasutusele ja Janusz Korwin-Mikkele.

---

(1)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. mai 1964, Wagner vs. Fohrmann ja Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 10. juuli 1986, Wybot vs. Faure jt, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; kohtuotsus, Üldkohus, 15. oktoober 2008, Mote vs. parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 21. oktoober 2008, Marra vs. De Gregorio ja Clemente, C-200/07 ja C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; kohtuotsus, Üldkohus, 19. märts 2010, Gollnisch vs. parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; kohtuotsus, Üldkohus, 17. jaanuar 2013, Gollnisch vs. parlament, T-346/11 ja T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.)

(2)  Kohtuasi T-345/05:Mote vs. parlament (eespool viidatud), punkt 28.

---

Kolmapäev, 9. september 2015

| 22.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 316/272 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 316/272

---

P8_TA(2015)0295

Kirjalikult vastatavad küsimused (kodukorra artikli 130 lõike 3 tõlgendamine)

Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta otsus kirjalikult vastatavate küsimuste kohta (kodukorra artikli 130 lõike 3 tõlgendamine) (2015/2152(REG))

(2017/C 316/31)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni esimehe 4. septembri 2015. aasta kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni esimehe 4. septembri 2015. aasta kirja,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 226, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 226,

| 1. | võtab vastu kodukorra artikli 130 lõike 3 järgmise tõlgenduse:
  „Mõistet „erandkorras“ tuleb tõlgendada nii, et lisaküsimus puudutab kiireloomulist probleemi ja sellise küsimuse esitamist ei saa järgmisse kuusse edasi lükata. Peale selle peab lõike 3 teise lõigu alusel esitatud küsimuste arv ühes kuus jääma alla viie küsimuse normi.“; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu kodukorra artikli 130 lõike 3 järgmise tõlgenduse:

„Mõistet „erandkorras“ tuleb tõlgendada nii, et lisaküsimus puudutab kiireloomulist probleemi ja sellise küsimuse esitamist ei saa järgmisse kuusse edasi lükata. Peale selle peab lõike 3 teise lõigu alusel esitatud küsimuste arv ühes kuus jääma alla viie küsimuse normi.“;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile.

---

| 22.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 316/273 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 316/273

---

P8_TA(2015)0296

Istungi katkestamine või lõpetamine (kodukorra artikli 191 tõlgendamine)

Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta otsus istungi katkestamise või lõpetamise kohta (kodukorra artikli 191 tõlgendamine) (2015/2153(REG))

(2017/C 316/32)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni esimehe 4. septembri 2015. aasta kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni esimehe 4. septembri 2015. aasta kirja,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 226, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 226,

| 1. | võtab vastu kodukorra artikli 191 järgmise tõlgenduse:
  „Kui on esitatud taotlus istung katkestada või lõpetada, tuleb selle taotluse hääletamise menetlust alustada põhjendamatu viivituseta. Sealjuures tuleks kasutada tavapäraseid mooduseid, millega täiskogu hääletustest teada antakse, ning üldist tava järgides tuleks parlamendiliikmetele jätta piisavalt aega, et nad jõuaksid hääletuseks istungisaali.
  Analoogselt artikli 152 lõikes 2 sätestatuga tuleb järgida nõuet, et kui istungi katkestamise või lõpetamise taotlus tagasi lükatakse, ei saa samalaadset taotlust samal päeval enam esitada. Vastavalt kodukorra artikli 22 lõike 1 tõlgendusele on presidendil õigus artikli 191 alusel esitatavate taotluste ülemäärane kasutamine lõpetada.“; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu kodukorra artikli 191 järgmise tõlgenduse:

„Kui on esitatud taotlus istung katkestada või lõpetada, tuleb selle taotluse hääletamise menetlust alustada põhjendamatu viivituseta. Sealjuures tuleks kasutada tavapäraseid mooduseid, millega täiskogu hääletustest teada antakse, ning üldist tava järgides tuleks parlamendiliikmetele jätta piisavalt aega, et nad jõuaksid hääletuseks istungisaali.

Analoogselt artikli 152 lõikes 2 sätestatuga tuleb järgida nõuet, et kui istungi katkestamise või lõpetamise taotlus tagasi lükatakse, ei saa samalaadset taotlust samal päeval enam esitada. Vastavalt kodukorra artikli 22 lõike 1 tõlgendusele on presidendil õigus artikli 191 alusel esitatavate taotluste ülemäärane kasutamine lõpetada.“;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile.

---

| 22.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 316/274 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 316/274

---

P8_TA(2015)0297

Parlamentidevahelise delegatsiooni uus nimetus

Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta otsus parlamentidevahelise delegatsiooni uue nimetuse kohta (2015/2842(RSO))

(2017/C 316/33)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse esimeeste konverentsi ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse esimeeste konverentsi ettepanekut,

| — | võttes arvesse oma 12. märtsi 2014. aasta otsust parlamentidevaheliste delegatsioonide ning parlamentaarsetes ühiskomisjonides, parlamentaarsetes koostöökomisjonides ja mitmepoolsetes parlamentaarsetes assambleedes osalevate delegatsioonide arvu kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. märtsi 2014. aasta otsust parlamentidevaheliste delegatsioonide ning parlamentaarsetes ühiskomisjonides, parlamentaarsetes koostöökomisjonides ja mitmepoolsetes parlamentaarsetes assambleedes osalevate delegatsioonide arvu kohta (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 212, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 212,

| 1. | otsustab, et parlamendidelegatsiooni „Delegatsioon Palestiina Seadusandliku Nõukoguga suhtlemiseks“ uus nimetus on „Delegatsioon Palestiinaga suhtlemiseks“; |
| --- | --- |

1.

otsustab, et parlamendidelegatsiooni „Delegatsioon Palestiina Seadusandliku Nõukoguga suhtlemiseks“ uus nimetus on „Delegatsioon Palestiinaga suhtlemiseks“;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0217.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 8. september 2015

| 22.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 316/275 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 316/275

---

P8_TA(2015)0281

ILO sunniviisilise töö konventsioon: sotsiaalpoliitika ***

Euroopa Parlamendi 8. septembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, millega antakse liikmesriikidele luba ratifitseerida Euroopa Liidu huvides Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 1930. aasta sunniviisilise töö konventsiooni 2014. aasta protokoll sotsiaalpoliitikaga seotud küsimuste osas (06732/2015 – C8-0079/2015 – 2014/0259(NLE))

(Nõusolek)

(2017/C 316/34)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (06732/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (06732/2015),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 153 lõikele 2 koostoimes artikli 153 lõike 1 punktidega a ja b, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktiga v ja artikli 218 lõikega 8 (C8-0079/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 153 lõikele 2 koostoimes artikli 153 lõike 1 punktidega a ja b, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktiga v ja artikli 218 lõikega 8 (C8-0079/2015),

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 1930. aasta sunniviisilise töö konventsiooni 2014. aasta protokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 1930. aasta sunniviisilise töö konventsiooni 2014. aasta protokolli,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni soovitust (A8-0243/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni soovitust (A8-0243/2015),

| 1. | annab nõusoleku nõukogu otsuse eelnõule; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku nõukogu otsuse eelnõule;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

| 22.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 316/276 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 316/276

---

P8_TA(2015)0283

Tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutav kohaldamine ***II

Euroopa Parlamendi 8. septembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 515/97 liikmesriikide haldusasutuste vastastikusest abist ning haldusasutuste ja komisjoni vahelisest koostööst tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutava kohaldamise tagamiseks (08257/3/2015 – C8-0159/2015 – 2013/0410(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2017/C 316/35)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (08257/3/2015 – C8-0159/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (08257/3/2015 – C8-0159/2015),

| — | võttes arvesse kontrollikoja 25. veebruari 2014. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja 25. veebruari 2014. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2013)0796) suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2013)0796) suhtes,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 76, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 76,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni soovitust teisele lugemisele (A8-0234/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni soovitust teisele lugemisele (A8-0234/2015),

| 1. | kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks;

| 2. | märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga; |
| --- | --- |

2.

märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1;

| 4. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 94, 31.3.2014, lk 1.

(2)  Vastuvõetud tekstid, 15.4.2014, P7_TA(2014)0344.

---

| 22.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 316/277 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 316/277

---

P8_TA(2015)0284

Hülgetoodetega kauplemine ***I

Euroopa Parlamendi 8. septembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1007/2009 hülgetoodetega kauplemise kohta (COM(2015)0045 – C8-0037/2015 – 2015/0028(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2017/C 316/36)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0045), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0045),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C8-0037/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C8-0037/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 27. mai 2015. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 27. mai 2015. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 30. juuni 2015. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 30. juuni 2015. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ja põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamusi (A8-0186/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ja põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamusi (A8-0186/2015),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

---

P8_TC1-COD(2015)0028

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 8. septembril 2015. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/..., millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1007/2009 hülgetoodetega kauplemise kohta ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EL) nr 737/2010

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2015/1775) lõplikule kujule).

---

| 22.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 316/278 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 316/278

---

P8_TA(2015)0285

Põllumajandusloomade kloonimine ***I

Euroopa Parlamendi 8. septembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste liiki kuuluvate põllumajandusloomade kloonimist (COM(2013)0892 – C7-0002/2014 – 2013/0433(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2017/C 316/37)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0892), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0892),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0002/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0002/2014),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse oma 7. juuli 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsiooni nõukogu seisukoha kohta esimesel lugemisel eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus uuendtoidu kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1331/2008 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 258/97 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1852/2001 (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. juuli 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsiooni nõukogu seisukoha kohta esimesel lugemisel eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus uuendtoidu kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1331/2008 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 258/97 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1852/2001 (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 30. aprill 2014. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 30. aprill 2014. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni ühisarutelu vastavalt kodukorra artiklile 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni ühisarutelu vastavalt kodukorra artiklile 55,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust (A8-0216/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust (A8-0216/2015),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0266.

(2)  ELT C 311, 12.9.2014, lk 73.

---

P8_TC1-COD(2013)0433

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 8. septembril 2015. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv
  määrus (EL) 2015/..., milles käsitletakse veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste liiki kuuluvate põllumajandusloomade kloonimist
  kloonimise kohta [ME 1. Esimest osa, nimelt direktiivi muutmist määruseks kohaldatakse kogu teksti ulatuses]

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

pärast õigusakti eelnõu esitamist liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (-1) | Liidu poliitika elluviimisel ja Euroopa Liidu toimimise lepingut arvesse võttes tuleks tagada inimeste tervise ja tarbijakaitse, samuti loomade heaolu ja keskkonnakaitse kõrge tase. Alati tuleks kohaldada ettevaatuspõhimõtet, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 178/2002

   (3)
  . [ME 2] |
| --- | --- |

(-1)

Liidu poliitika elluviimisel ja Euroopa Liidu toimimise lepingut arvesse võttes tuleks tagada inimeste tervise ja tarbijakaitse, samuti loomade heaolu ja keskkonnakaitse kõrge tase. Alati tuleks kohaldada ettevaatuspõhimõtet, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 178/2002

   (3)
  . [ME 2]

| (1) | Loomade kloonimine ei ole kooskõlas
  nõukogu direktiivis

  direktiiviga
  98/58/EÜ (4)
  on sätestatud

  , milles sätestatakse
  põllumajandusloomade heaolu üldised miinimumnõuded. Selles

  Direktiivis 98/58/EÜ
  kutsutakse liikmesriike üles vältima põllumajandusloomadele ebavajaliku valu, kannatuste või vigastuste tekitamist. Kui kloonimine põhjustab ebavajalikku valu

  ning selle lisa punktis 20 sätestatakse konkreetsemalt, et „sellist looduslikku või kunstlikku aretamist või aretusmeetodeid, mis põhjustavad või tõenäoliselt põhjustavad loomadele
  kannatusi või vigastusi, tuleb liikmesriikidel võtta liikmesriigi tasandil meetmeid selle vältimiseks

  ei tohi kasutada“
  . Liikmesriikide erinev suhtumine loomade kloonimisse
  või kloonloomadest saadud toodete kasutamisse
  võib põhjustada turumoonutusi. Seetõttu on vaja tagada, et samu tingimusi kohaldatakse kõigi suhtes, kes tegelevad elusloomade
  ja loomadest saadud toodete
  tootmise ja turustamisega Euroopa Liidus. [ME 3] |
| --- | --- |

(1)

Loomade kloonimine ei ole kooskõlas
  nõukogu direktiivis

  direktiiviga
  98/58/EÜ (4)
  on sätestatud

  , milles sätestatakse
  põllumajandusloomade heaolu üldised miinimumnõuded. Selles

  Direktiivis 98/58/EÜ
  kutsutakse liikmesriike üles vältima põllumajandusloomadele ebavajaliku valu, kannatuste või vigastuste tekitamist. Kui kloonimine põhjustab ebavajalikku valu

  ning selle lisa punktis 20 sätestatakse konkreetsemalt, et „sellist looduslikku või kunstlikku aretamist või aretusmeetodeid, mis põhjustavad või tõenäoliselt põhjustavad loomadele
  kannatusi või vigastusi, tuleb liikmesriikidel võtta liikmesriigi tasandil meetmeid selle vältimiseks

  ei tohi kasutada“
  . Liikmesriikide erinev suhtumine loomade kloonimisse
  või kloonloomadest saadud toodete kasutamisse
  võib põhjustada turumoonutusi. Seetõttu on vaja tagada, et samu tingimusi kohaldatakse kõigi suhtes, kes tegelevad elusloomade
  ja loomadest saadud toodete
  tootmise ja turustamisega Euroopa Liidus. [ME 3]

| (2) | Euroopa Toiduohutusamet
  jõudis oma 2008. aasta arvamuses

   (5)

  loomade kloonimise kohta järeldusele, et märgatava osa kloonide tervis ja heaolu olid kahjustatud, sageli tõsiselt ja surmavalt. Euroopa Toiduohutusamet
  on
  konkreetsemalt
  kinnitanud, et kloonimisel kasutatud asendusemasloomad kannatavad eelkõige platsenta väärtalitluse all, mis suurendab tiinuse katkemise ohtu (6)

  , millel võivad olla kahjulikud tagajärjed nende tervisele
  . Seetõttu ei ole kõnealune meetod muu hulgas ka kuigi tõhus, veistest tiinestub 6–15 % ja sigadest 6 % ning ühe klooni saamiseks on vaja siirdada kloonembrüo mitmele asendusemasloomale. Lisaks põhjustavad klooni väärarengud ja ebatavaliselt suured järglased sünnitusraskusi ja neonataalset surma.
  Kloonimistehnikat iseloomustab kõrge suremuse määr kõikides arenguetappides

   (7)
  . [ME 4] |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Toiduohutusamet
  jõudis oma 2008. aasta arvamuses

   (5)

  loomade kloonimise kohta järeldusele, et märgatava osa kloonide tervis ja heaolu olid kahjustatud, sageli tõsiselt ja surmavalt. Euroopa Toiduohutusamet
  on
  konkreetsemalt
  kinnitanud, et kloonimisel kasutatud asendusemasloomad kannatavad eelkõige platsenta väärtalitluse all, mis suurendab tiinuse katkemise ohtu (6)

  , millel võivad olla kahjulikud tagajärjed nende tervisele
  . Seetõttu ei ole kõnealune meetod muu hulgas ka kuigi tõhus, veistest tiinestub 6–15 % ja sigadest 6 % ning ühe klooni saamiseks on vaja siirdada kloonembrüo mitmele asendusemasloomale. Lisaks põhjustavad klooni väärarengud ja ebatavaliselt suured järglased sünnitusraskusi ja neonataalset surma.
  Kloonimistehnikat iseloomustab kõrge suremuse määr kõikides arenguetappides

   (7)
  . [ME 4]

| (2a) | Seoses toiduohutusega on Euroopa Toiduohutusamet rõhutanud, et on oluline mõista andmebaasi piiratust, ning teeb oma 2008. aasta arvamuses loomade kloonimise kohta järelduse, et ebakindlus riskihinnangutes on põhjustatud olemasolevate uuringute väikesest arvust, uuritud valimite väiksusest ja sellest, et üldiselt puudub ühtne käsitus, mis võimaldaks kõiki käesoleva arvamusega seotud küsimusi põhjalikumalt käsitleda. Euroopa Toiduohutusamet on näiteks väitnud, et teave kloonide immunoloogilise vastupanuvõime kohta on piiratud, ja soovitanud nimetatud arvamuses, et kui ilmneb tõendeid kloonide väiksemast immuunsusest, tuleks uurida, kas ja millises ulatuses võib kloonide ja nende järglaste liha ja piima tarbimine suurendada inimeste kokkupuutumist haigustekitajatega. [ME 5] |
| --- | --- |

(2a)

Seoses toiduohutusega on Euroopa Toiduohutusamet rõhutanud, et on oluline mõista andmebaasi piiratust, ning teeb oma 2008. aasta arvamuses loomade kloonimise kohta järelduse, et ebakindlus riskihinnangutes on põhjustatud olemasolevate uuringute väikesest arvust, uuritud valimite väiksusest ja sellest, et üldiselt puudub ühtne käsitus, mis võimaldaks kõiki käesoleva arvamusega seotud küsimusi põhjalikumalt käsitleda. Euroopa Toiduohutusamet on näiteks väitnud, et teave kloonide immunoloogilise vastupanuvõime kohta on piiratud, ja soovitanud nimetatud arvamuses, et kui ilmneb tõendeid kloonide väiksemast immuunsusest, tuleks uurida, kas ja millises ulatuses võib kloonide ja nende järglaste liha ja piima tarbimine suurendada inimeste kokkupuutumist haigustekitajatega. [ME 5]

| (2b) | Võimaliku mõju kohta keskkonnale on Euroopa Toiduohutusamet öelnud, et andmeid on piiratud hulgal, ning seoses võimaliku mõjuga geneetilisele mitmekesisusele on Euroopa Toiduohutusamet juhtinud tähelepanu kaudsele mõjule, mida võib põhjustada see, et aretusprogrammides kasutatakse piiratud arvul loomi ning genotüübi suurenenud homogeensus loomapopulatsioonis võib suurendada selle populatsiooni vastupanuvõime vähenemist nakkustele ja muudele ohtudele. [ME 6] |
| --- | --- |

(2b)

Võimaliku mõju kohta keskkonnale on Euroopa Toiduohutusamet öelnud, et andmeid on piiratud hulgal, ning seoses võimaliku mõjuga geneetilisele mitmekesisusele on Euroopa Toiduohutusamet juhtinud tähelepanu kaudsele mõjule, mida võib põhjustada see, et aretusprogrammides kasutatakse piiratud arvul loomi ning genotüübi suurenenud homogeensus loomapopulatsioonis võib suurendada selle populatsiooni vastupanuvõime vähenemist nakkustele ja muudele ohtudele. [ME 6]

| (2c) | Teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühm väljendas oma 2008. aasta eriaruandes kloonimise kohta

   (8)

  kahtlust, kas loomade kloonimine toidu tootmise eesmärgil võiks olla õigustatud, võttes arvesse asendusemasloomade ja kloonloomade kannatuste ja tervisehäirete praegust taset. [ME 7] |
| --- | --- |

(2c)

Teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühm väljendas oma 2008. aasta eriaruandes kloonimise kohta

   (8)

  kahtlust, kas loomade kloonimine toidu tootmise eesmärgil võiks olla õigustatud, võttes arvesse asendusemasloomade ja kloonloomade kannatuste ja tervisehäirete praegust taset. [ME 7]

| (2d) | Üks Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 39 sätestatud liidu ühise põllumajanduspoliitika eesmärke on tõsta põllumajanduse tootlikkust tehnilise progressi edendamise ning põllumajandusliku tootmise ratsionaalse arengu tagamise teel. Selle eesmärgiga püütakse muu hulgas parandada tootmist ning põllumajandusliku tootmise ratsionaalse arengu osas tähendab see tootmistegurite optimaalset kasutamist, nimelt nõuetekohast tootmist turustamise eesmärgil, mille puhul võetakse arvesse tarbijate huvisid. [ME 8] |
| --- | --- |

(2d)

Üks Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 39 sätestatud liidu ühise põllumajanduspoliitika eesmärke on tõsta põllumajanduse tootlikkust tehnilise progressi edendamise ning põllumajandusliku tootmise ratsionaalse arengu tagamise teel. Selle eesmärgiga püütakse muu hulgas parandada tootmist ning põllumajandusliku tootmise ratsionaalse arengu osas tähendab see tootmistegurite optimaalset kasutamist, nimelt nõuetekohast tootmist turustamise eesmärgil, mille puhul võetakse arvesse tarbijate huvisid. [ME 8]

| (2e) | Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktika

   (9)

  kohaselt on ELi toimimise lepingu artikkel 43 asjakohane õiguslik alus igasuguste õigusaktide jaoks, mis käsitlevad ELi toimimise lepingu I lisas loetletud põllumajandustoodete tootmist ja turustamist ning aitavad kaasa ELi toimimise lepingu artiklis 39 sätestatud ühe või mitme ühise põllumajanduspoliitika eesmärgi saavutamisele. Isegi kui niisugused õigusaktid on suunatud muude kui ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide täitmisele, mida erisätete puudumise korral püütaks saavutada ELi toimimise lepingu artikli 114 alusel, võib see hõlmata kõnealuse valdkonna riiklike õigusaktide sätete ühtlustamist, ilma et artikli 114 kohaldamine oleks vajalik. Lisaks võivad ühise põllumajanduspoliitika raames võetud meetmed ka mõjutada asjaomaste toodete importi. [ME 9] |
| --- | --- |

(2e)

Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktika

   (9)

  kohaselt on ELi toimimise lepingu artikkel 43 asjakohane õiguslik alus igasuguste õigusaktide jaoks, mis käsitlevad ELi toimimise lepingu I lisas loetletud põllumajandustoodete tootmist ja turustamist ning aitavad kaasa ELi toimimise lepingu artiklis 39 sätestatud ühe või mitme ühise põllumajanduspoliitika eesmärgi saavutamisele. Isegi kui niisugused õigusaktid on suunatud muude kui ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide täitmisele, mida erisätete puudumise korral püütaks saavutada ELi toimimise lepingu artikli 114 alusel, võib see hõlmata kõnealuse valdkonna riiklike õigusaktide sätete ühtlustamist, ilma et artikli 114 kohaldamine oleks vajalik. Lisaks võivad ühise põllumajanduspoliitika raames võetud meetmed ka mõjutada asjaomaste toodete importi. [ME 9]

| (2f) | Tarbijauuringutest on selgelt ja järjepidevalt näha, et enamik liidu kodanikke taunib põllumajandusloomade kloonimist ka loomade heaolu ja eetikaga seotud üldiste probleemide pärast

   (10)

  . Kloonimine tõuaretuse eesmärgil võib viia selleni, et kloonloomad või nende järglased satuvad toiduahelasse. Tarbijad on kloonloomadest ja nende järglastest saadud toidu tarbimisele kindlalt vastu. [ME 10] |
| --- | --- |

(2f)

Tarbijauuringutest on selgelt ja järjepidevalt näha, et enamik liidu kodanikke taunib põllumajandusloomade kloonimist ka loomade heaolu ja eetikaga seotud üldiste probleemide pärast

   (10)

  . Kloonimine tõuaretuse eesmärgil võib viia selleni, et kloonloomad või nende järglased satuvad toiduahelasse. Tarbijad on kloonloomadest ja nende järglastest saadud toidu tarbimisele kindlalt vastu. [ME 10]

| (2 g) | Loomade kloonimine toidutootmise eesmärgil seab ohtu Euroopa põllumajandusmudeli põhiolemuse, mille aluseks on toodete kvaliteet, toiduga kindlustatus, tarbijate tervis, loomade heaolu käsitlevad ranged eeskirjad ja keskkonnasõbralike meetodite kasutamine. [ME 11] |
| --- | --- |

(2 g)

Loomade kloonimine toidutootmise eesmärgil seab ohtu Euroopa põllumajandusmudeli põhiolemuse, mille aluseks on toodete kvaliteet, toiduga kindlustatus, tarbijate tervis, loomade heaolu käsitlevad ranged eeskirjad ja keskkonnasõbralike meetodite kasutamine. [ME 11]

| (3) | Võttes arvesse liidu
  ühise
  põllumajanduspoliitika eesmärke,
  olemasolevatel uuringutel põhinevate
  Euroopa Toiduohutusameti hiljutiste teaduspõhiste hindamiste tulemusi ja Euroopa

  EL toimimise lepingu
  artiklis 13 sätestatud loomade heaolu nõudeid
  ja tarbijate muret
  , on mõistlik

  asjakohane

  ajutiselt keelata teatavatest liikidest põllumajandusloomade kloonimine
  ning kloonimistehnika kasutamisega saadud loomade ja nendest saadud toodete turuleviimine
  . [ME 12] |
| --- | --- |

(3)

Võttes arvesse liidu
  ühise
  põllumajanduspoliitika eesmärke,
  olemasolevatel uuringutel põhinevate
  Euroopa Toiduohutusameti hiljutiste teaduspõhiste hindamiste tulemusi ja Euroopa

  EL toimimise lepingu
  artiklis 13 sätestatud loomade heaolu nõudeid
  ja tarbijate muret
  , on mõistlik

  asjakohane

  ajutiselt keelata teatavatest liikidest põllumajandusloomade kloonimine
  ning kloonimistehnika kasutamisega saadud loomade ja nendest saadud toodete turuleviimine
  . [ME 12]

| (3a) | Kloonloomi ei kasvatata liha- või piimatootmiseks, vaid nende paljundusmaterjali kasutamiseks aretusotstarbel. Toiduloomad saadakse kloonloomade järglastelt, kes paljunevad suguliselt. Kuigi loomade heaolu probleemid ei pruugi kloonloomade järglaste puhul olla ilmsed, kuna nad sünnivad tavapärase sugulise paljunemise teel, on selleks, et järglast üldse saada, vaja kloonloomast esivanemat, millega kaasnevad olulised loomade heaolu ja eetika probleemid. Loomade heaoluga seotud küsimusi ja tarbijate kloonimistehnoloogiaga seotud ettekujutusi käsitlevate meetmete rakendusala peaks seetõttu hõlmama kloonloomade paljundusmaterjali, kloonloomade järglasi ja kloonloomade järglastelt saadud tooteid. [ME 13] |
| --- | --- |

(3a)

Kloonloomi ei kasvatata liha- või piimatootmiseks, vaid nende paljundusmaterjali kasutamiseks aretusotstarbel. Toiduloomad saadakse kloonloomade järglastelt, kes paljunevad suguliselt. Kuigi loomade heaolu probleemid ei pruugi kloonloomade järglaste puhul olla ilmsed, kuna nad sünnivad tavapärase sugulise paljunemise teel, on selleks, et järglast üldse saada, vaja kloonloomast esivanemat, millega kaasnevad olulised loomade heaolu ja eetika probleemid. Loomade heaoluga seotud küsimusi ja tarbijate kloonimistehnoloogiaga seotud ettekujutusi käsitlevate meetmete rakendusala peaks seetõttu hõlmama kloonloomade paljundusmaterjali, kloonloomade järglasi ja kloonloomade järglastelt saadud tooteid. [ME 13]

| (4) | Praegu kloonitakse veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste liiki kuuluvaid põllumajandusloomi. Seepärast peaks käesoleva direktiivi reguleerimisala piirduma üksnes kõnealusesse viide liiki kuuluvate põllumajandusloomadega.
  [ME 14] |
| --- | --- |

(4)

Praegu kloonitakse veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste liiki kuuluvaid põllumajandusloomi. Seepärast peaks käesoleva direktiivi reguleerimisala piirduma üksnes kõnealusesse viide liiki kuuluvate põllumajandusloomadega.
  [ME 14]

| (4a) | Seoses põllumajandustoodete turustamise ning kloonimise kasutamise keeluga ja pidades silmas tarbijate seisukohti kloonimise kohta, mis muu hulgas on seotud loomade heaolu, piisavate teadusuuringute puudumise ja üldiste eetiliste põhimõtetega, tuleb hoolitseda selle eest, et kloonloomadest või nende järglastest saadud toit ei satuks toiduahelasse. Vähem piiravad meetmed, nagu toidu märgistamine, ei hajutaks elanikkonna kartusi, sest jätkuvalt oleks lubatud kaubelda toiduga, mis on toodetud loomadele kannatusi põhjustaval viisil. [ME 15] |
| --- | --- |

(4a)

Seoses põllumajandustoodete turustamise ning kloonimise kasutamise keeluga ja pidades silmas tarbijate seisukohti kloonimise kohta, mis muu hulgas on seotud loomade heaolu, piisavate teadusuuringute puudumise ja üldiste eetiliste põhimõtetega, tuleb hoolitseda selle eest, et kloonloomadest või nende järglastest saadud toit ei satuks toiduahelasse. Vähem piiravad meetmed, nagu toidu märgistamine, ei hajutaks elanikkonna kartusi, sest jätkuvalt oleks lubatud kaubelda toiduga, mis on toodetud loomadele kannatusi põhjustaval viisil. [ME 15]

| (4b) | Teatavates kolmandates riikides juba kloonitaksegi põllumajandusloomi. Määruse (EÜ) nr 178/2002 kohaselt peab kolmandatest riikidest liidu turule viimiseks imporditud toit vastama liidu toidualaste õigusnormide asjakohastele nõuetele või liidu poolt tunnustatud tingimustele, mis on nimetatud nõuetega vähemalt võrdväärsed. Seoses sellega tuleb võtta meetmeid, et vältida kloonloomade, nende järglaste ning kloonloomadest või nende järglastest saadud toidu importimine kolmandatest riikidest Euroopa Liitu. Komisjon peaks täiendama asjakohaseid loomade tervishoiu ja zootehnika alaseid õigusakte või esitama ettepaneku nende muutmise kohta, et tagada, et loomade ja paljundusmaterjaliga ning loomset päritolu toidu ja söödaga kaasasolevatest impordisertifikaatidest oleks näha, kas tegemist on kloonloomade või nende järglastega või kloonloomadest või nende järglastest saadud toodetega. [ME 16] |
| --- | --- |

(4b)

Teatavates kolmandates riikides juba kloonitaksegi põllumajandusloomi. Määruse (EÜ) nr 178/2002 kohaselt peab kolmandatest riikidest liidu turule viimiseks imporditud toit vastama liidu toidualaste õigusnormide asjakohastele nõuetele või liidu poolt tunnustatud tingimustele, mis on nimetatud nõuetega vähemalt võrdväärsed. Seoses sellega tuleb võtta meetmeid, et vältida kloonloomade, nende järglaste ning kloonloomadest või nende järglastest saadud toidu importimine kolmandatest riikidest Euroopa Liitu. Komisjon peaks täiendama asjakohaseid loomade tervishoiu ja zootehnika alaseid õigusakte või esitama ettepaneku nende muutmise kohta, et tagada, et loomade ja paljundusmaterjaliga ning loomset päritolu toidu ja söödaga kaasasolevatest impordisertifikaatidest oleks näha, kas tegemist on kloonloomade või nende järglastega või kloonloomadest või nende järglastest saadud toodetega. [ME 16]

| (4c) | Kloonloomi, kloonembrüoid, kloonloomade järglasi, kloonloomade ja nende järglaste paljundusmaterjali ning kloonloomadest ja nende järglastest saadud toitu ja sööta ei saa käsitada üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli III lõike 4 tähenduses samasuguste toodetena kui loomad, embrüod, paljundusmaterjal, loomadest saadud toit ja sööt, mida ei ole saadud kloonimismeetodiga. Loomade kloonimine ning kloonloomade, kloonembrüote, kloonloomade järglaste, kloonloomade ja nende järglaste paljundusmaterjali ning kloonloomadest ja nende järglastest saadud toidu ja sööda turuleviimise ja importimise keeld on ka meede, mida on vaja, et kaitsta üldist moraali ning loomade tervist GATTi artikli XX tähenduses. [ME 17] |
| --- | --- |

(4c)

Kloonloomi, kloonembrüoid, kloonloomade järglasi, kloonloomade ja nende järglaste paljundusmaterjali ning kloonloomadest ja nende järglastest saadud toitu ja sööta ei saa käsitada üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli III lõike 4 tähenduses samasuguste toodetena kui loomad, embrüod, paljundusmaterjal, loomadest saadud toit ja sööt, mida ei ole saadud kloonimismeetodiga. Loomade kloonimine ning kloonloomade, kloonembrüote, kloonloomade järglaste, kloonloomade ja nende järglaste paljundusmaterjali ning kloonloomadest ja nende järglastest saadud toidu ja sööda turuleviimise ja importimise keeld on ka meede, mida on vaja, et kaitsta üldist moraali ning loomade tervist GATTi artikli XX tähenduses. [ME 17]

| (4d) | Tuleb astuda samme tagamaks, et kaubanduslepingud, mille üle praegu peetakse läbirääkimisi, ei soodustaks selliste tavade kasutamise lubamist, millel võib olla negatiivne mõju tarbijate ja põllumajandustootjate tervisele, keskkonnale või loomade heaolule. [ME 18] |
| --- | --- |

(4d)

Tuleb astuda samme tagamaks, et kaubanduslepingud, mille üle praegu peetakse läbirääkimisi, ei soodustaks selliste tavade kasutamise lubamist, millel võib olla negatiivne mõju tarbijate ja põllumajandustootjate tervisele, keskkonnale või loomade heaolule. [ME 18]

| (4e) | Käesoleva määruse kohaldamine võib sattuda ohtu, kui kloonloomadest ja nende järglastest saadud toitu ei ole võimalik jälgida. Seepärast tuleb vastavalt ettevaatuspõhimõttele ning käesolevas määruses sätestatud keeldudest kinnipidamise tagamiseks luua asjaomaste huvirühmadega konsulteerides liidu tasandil jälgitavussüsteemid. Niisugused süsteemid võimaldaksid pädevatel asutustel ja ettevõtetel koguda andmeid kloonloomade, nende järglaste, kloonloomade ja nende järglaste paljundusmaterjali ning kloonloomadest ja nende järglastest toodetud toidu kohta. Komisjon peaks püüdma saavutada seda, et liidu kaubanduspartnerid, kelle territooriumil toimub põllumajandusloomade kloonimine, võtaksid käimasolevate ja tulevaste kahe- ja mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste raames sellega seoses kohustusi. [ME 19] |
| --- | --- |

(4e)

Käesoleva määruse kohaldamine võib sattuda ohtu, kui kloonloomadest ja nende järglastest saadud toitu ei ole võimalik jälgida. Seepärast tuleb vastavalt ettevaatuspõhimõttele ning käesolevas määruses sätestatud keeldudest kinnipidamise tagamiseks luua asjaomaste huvirühmadega konsulteerides liidu tasandil jälgitavussüsteemid. Niisugused süsteemid võimaldaksid pädevatel asutustel ja ettevõtetel koguda andmeid kloonloomade, nende järglaste, kloonloomade ja nende järglaste paljundusmaterjali ning kloonloomadest ja nende järglastest toodetud toidu kohta. Komisjon peaks püüdma saavutada seda, et liidu kaubanduspartnerid, kelle territooriumil toimub põllumajandusloomade kloonimine, võtaksid käimasolevate ja tulevaste kahe- ja mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste raames sellega seoses kohustusi. [ME 19]

| (4f) | Oma 2010. aasta aruandes Euroopa Parlamendile ja nõukogule andis Euroopa Komisjon teada, et asjakohane oleks võtta meetmeid, millega kehtestatakse imporditud sperma ja embrüote jälgitavus, et luua vajaduse korral liidus järglaste andmepangad. Seetõttu peaks komisjon vastavaid meetmeid võtma. [ME 20] |
| --- | --- |

(4f)

Oma 2010. aasta aruandes Euroopa Parlamendile ja nõukogule andis Euroopa Komisjon teada, et asjakohane oleks võtta meetmeid, millega kehtestatakse imporditud sperma ja embrüote jälgitavus, et luua vajaduse korral liidus järglaste andmepangad. Seetõttu peaks komisjon vastavaid meetmeid võtma. [ME 20]

| (4 g) | Kooskõlas käesolevas määruses sätestatud kloonimiskeelu rakendamisega tuleks rakendada ka Euroopa Komisjoni poolt vastuvõetud sihipäraseid müügiedendusmeetmeid kvaliteetse lihatootmise ja loomakasvatuse toetamiseks liidus. [ME 21] |
| --- | --- |

(4 g)

Kooskõlas käesolevas määruses sätestatud kloonimiskeelu rakendamisega tuleks rakendada ka Euroopa Komisjoni poolt vastuvõetud sihipäraseid müügiedendusmeetmeid kvaliteetse lihatootmise ja loomakasvatuse toetamiseks liidus. [ME 21]

| (5) | Eeldatavasti suurenevad teadmised selle kohta, millist mõju avaldab kloonimine kasutatavate loomade heaolule. Aja jooksul kloonimistehnoloogia tõenäoliselt paraneb. Järelikult

  Käesolev määrus
  tuleks keeldu kohaldada üksnes ajutiselt. Seepärast tuleks käesolev direktiiv vaadata läbi mõistliku ajavahemiku jooksul, võttes arvesse liikmesriikide kogemusi selle rakendamisel

  kohaldamisel
  , teaduse ja tehnika arengut
  , muutusi tarbijate hoiakutes
  ning rahvusvahelist arengut
  , eelkõige kaubavooge ja liidu kaubandussuhteid
  . [ME 22] |
| --- | --- |

(5)

Eeldatavasti suurenevad teadmised selle kohta, millist mõju avaldab kloonimine kasutatavate loomade heaolule. Aja jooksul kloonimistehnoloogia tõenäoliselt paraneb. Järelikult

  Käesolev määrus
  tuleks keeldu kohaldada üksnes ajutiselt. Seepärast tuleks käesolev direktiiv vaadata läbi mõistliku ajavahemiku jooksul, võttes arvesse liikmesriikide kogemusi selle rakendamisel

  kohaldamisel
  , teaduse ja tehnika arengut
  , muutusi tarbijate hoiakutes
  ning rahvusvahelist arengut
  , eelkõige kaubavooge ja liidu kaubandussuhteid
  . [ME 22]

| (5a) | Uusima Eurobaromeetri uuringu kohaselt ei pea enamik eurooplastest loomade kloonimist toidutootmises ohutuks enda ja oma perekonna tervisele. Pealegi on Euroopas selliseid riike rohkem, kus loomade kloonimisega seoses valitseb selge eelistus, et otsuseid tehtaks pigem lähtudes moraalsetest ja eetilistest aspektidest kui teaduslikest tõenditest. Seetõttu peaks komisjon enne käesoleva õigusakti läbivaatamist viima läbi ametliku ELi uuringu, et hinnata uuesti tarbijate arusaamu. [ME 23] |
| --- | --- |

(5a)

Uusima Eurobaromeetri uuringu kohaselt ei pea enamik eurooplastest loomade kloonimist toidutootmises ohutuks enda ja oma perekonna tervisele. Pealegi on Euroopas selliseid riike rohkem, kus loomade kloonimisega seoses valitseb selge eelistus, et otsuseid tehtaks pigem lähtudes moraalsetest ja eetilistest aspektidest kui teaduslikest tõenditest. Seetõttu peaks komisjon enne käesoleva õigusakti läbivaatamist viima läbi ametliku ELi uuringu, et hinnata uuesti tarbijate arusaamu. [ME 23]

| (5b) | Komisjonil peaks olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada jälgitavussüsteemide eeskirjad kloonloomade, kloonloomade järglaste ning kloonloomade ja nende järglaste paljundusmaterjali jaoks. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. [ME 24] |
| --- | --- |

(5b)

Komisjonil peaks olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada jälgitavussüsteemide eeskirjad kloonloomade, kloonloomade järglaste ning kloonloomade ja nende järglaste paljundusmaterjali jaoks. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. [ME 24]

| (6) | Käesolevas direktiivis

  määruses
  austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eelkõige ettevõtlusvabadust ja teaduse vabadust. Käesolevat direktiivi

  määrust
  tuleb rakendada

  kohaldada
  kooskõlas nimetatud õiguste ja põhimõtetega. [ME 25] |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas direktiivis

  määruses
  austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eelkõige ettevõtlusvabadust ja teaduse vabadust. Käesolevat direktiivi

  määrust
  tuleb rakendada

  kohaldada
  kooskõlas nimetatud õiguste ja põhimõtetega. [ME 25]

| (6a) | Kuna käesoleva määruse eesmärki ei saa liikmesriikide tasandil piisavalt saavutada, küll aga saab seda selle ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib võtta meetmeid liit, järgides Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõtet. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale, [ME 26] |
| --- | --- |

(6a)

Kuna käesoleva määruse eesmärki ei saa liikmesriikide tasandil piisavalt saavutada, küll aga saab seda selle ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib võtta meetmeid liit, järgides Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõtet. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale, [ME 26]

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI

  MÄÄRUSE
  :

Artikkel 1

Reguleerimisese ja reguleerimisala

Käesolevas direktiivis

  määruses
  kehtestatakse eeskirjad:

| a) | loomade kloonimise kohta liidus; |
| --- | --- |

a)

loomade kloonimise kohta liidus;

| b) | kloonloomade,
  kloonembrüote
  , kloonloomade järglaste, kloonloomade
  ja kloonloomade

  nende järglaste paljundusmaterjali ning kloonloomadest ja nende järglastest saadud toidu ja sööda
  turulelaskmise
  ja impordi
  kohta. [ME 27] |
| --- | --- |

b)

kloonloomade,
  kloonembrüote
  , kloonloomade järglaste, kloonloomade
  ja kloonloomade

  nende järglaste paljundusmaterjali ning kloonloomadest ja nende järglastest saadud toidu ja sööda
  turulelaskmise
  ja impordi
  kohta. [ME 27]

Seda kohaldatakse veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste liiki kuuluvate

  kõikide
  põllumajandusloomade (edaspidi „loomad“)

  liikide
  suhtes. [ME 28]

Artikkel 1a

Eesmärk

Käesoleva määruse eesmärk on käsitleda loomade tervise ja heaoluga ning tarbijate arusaamade ja eetiliste kaalutlustega seotud probleeme kloonimistehnika kontekstis. [ME 29]

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas direktiivis

  määruses
  kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „põllumajandusloom“
  (edaspidi „loom“)
   – loom, keda peetakse ja paljundatakse toidu,
  sööda,
  villa, naha või karusnaha tootmiseks või muul põllumajanduslikul eesmärgil. See ei hõlma eranditult muudel eesmärkidel, nagu teadusuuringud, ravimite ja meditsiiniseadmete tootmine,
  ning ohustatud või
  haruldaste või ohustatud liikide
  (mille on kindlaks määranud liikmesriigi pädevad asutused)
  säilitamine, spordi- ja kultuurisündmustel kasutamine, kasvatatavaid loomi
  , juhul kui puuduvad alternatiivsed meetodid
  ; [ME 30] |
| --- | --- |

a)

„põllumajandusloom“
  (edaspidi „loom“)
   – loom, keda peetakse ja paljundatakse toidu,
  sööda,
  villa, naha või karusnaha tootmiseks või muul põllumajanduslikul eesmärgil. See ei hõlma eranditult muudel eesmärkidel, nagu teadusuuringud, ravimite ja meditsiiniseadmete tootmine,
  ning ohustatud või
  haruldaste või ohustatud liikide
  (mille on kindlaks määranud liikmesriigi pädevad asutused)
  säilitamine, spordi- ja kultuurisündmustel kasutamine, kasvatatavaid loomi
  , juhul kui puuduvad alternatiivsed meetodid
  ; [ME 30]

| b) | „kloonimine“ – loomade mittesuguline paljundamise tehnoloogia

  paljundamine
  ,
  milleks muu hulgas kasutatakse tehnoloogiat,
  mille käigus teatava looma keharakust eraldatud rakutuum viiakse munarakku, millest eelnevalt on tuum eraldatud, et luua geneetiliselt identseid embrüoid („kloonembrüo“), mille võib seejärel siirdada asendusemasloomasse, et saada geneetiliselt identsete loomade („kloonloom

  kloon
  loomad“) populatsioon; [ME 31] |
| --- | --- |

b)

„kloonimine“ – loomade mittesuguline paljundamise tehnoloogia

  paljundamine
  ,
  milleks muu hulgas kasutatakse tehnoloogiat,
  mille käigus teatava looma keharakust eraldatud rakutuum viiakse munarakku, millest eelnevalt on tuum eraldatud, et luua geneetiliselt identseid embrüoid („kloonembrüo“), mille võib seejärel siirdada asendusemasloomasse, et saada geneetiliselt identsete loomade („kloonloom

  kloon
  loomad“) populatsioon; [ME 31]

| ba) | „kloonloomade järglased“ – muud kui kloonloomad, kui vähemalt üks eellastest on kloonloom; [ME 32] |
| --- | --- |

ba)

„kloonloomade järglased“ – muud kui kloonloomad, kui vähemalt üks eellastest on kloonloom; [ME 32]

| bb) | „paljundusmaterjal“ – loomade sperma, munarakud ja embrüod, mis on kogutud või saadud paljundamise eesmärgil; [ME 33] |
| --- | --- |

bb)

„paljundusmaterjal“ – loomade sperma, munarakud ja embrüod, mis on kogutud või saadud paljundamise eesmärgil; [ME 33]

| bc) | „jälgitavus“ – võimalus jälgida sellist toitu, sööta, toidulooma või ainet, mis on mõeldud kasutamiseks toidus või söödas või mille puhul sellist kasutamist eeldatakse, kõigil tootmis-, töötlemis- ja turustamisetappidel; [ME 34] |
| --- | --- |

bc)

„jälgitavus“ – võimalus jälgida sellist toitu, sööta, toidulooma või ainet, mis on mõeldud kasutamiseks toidus või söödas või mille puhul sellist kasutamist eeldatakse, kõigil tootmis-, töötlemis- ja turustamisetappidel; [ME 34]

| c) | „turulelaskmine“ – looma või toote esmakordne siseturul kättesaadavaks tegemine; |
| --- | --- |

c)

„turulelaskmine“ – looma või toote esmakordne siseturul kättesaadavaks tegemine;

| ca) | „toit“ – toit määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklis 2 määratletud tähenduses. [ME 35] |
| --- | --- |

ca)

„toit“ – toit määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklis 2 määratletud tähenduses. [ME 35]

Artikkel 3

Ajutine Keelustamine [ME 36]

Liikmesriigid keelustavad ajutiselt

  Keelatud on järgmine tegevus
  : [ME 37]

| a) | loomade kloonimise; |
| --- | --- |

a)

loomade kloonimise;

| b) | kloonloomade ja, kloonembrüote
  , kloonloomade järglaste, kloonloomade ja nende järglaste paljundusmaterjali ning kloonloomadest ja nende järglastest saadud toidu ja sööda
  turulelaskmise
  ja impordi
  kohta. [ME 38] |
| --- | --- |

b)

kloonloomade ja, kloonembrüote
  , kloonloomade järglaste, kloonloomade ja nende järglaste paljundusmaterjali ning kloonloomadest ja nende järglastest saadud toidu ja sööda
  turulelaskmise
  ja impordi
  kohta. [ME 38]

Artikkel 3a

Imporditingimused

Loomi kolmandatest riikidest ei impordita, välja arvatud kui kaasasolevatest impordisertifikaatidest nähtub, et need ei ole kloonloomad ega kloonloomade järglased.

Paljundusmaterjali ning loomse päritoluga toitu ja sööta kolmandatest riikidest ei impordita, välja arvatud kui kaasasolevatest impordisertifikaatidest nähtub, et need ei ole saadud kloonloomadelt ega kloonloomade järglastelt.

Tagamaks, et loomade ja loomset päritolu paljundusmaterjali, toidu ja söödaga kaasasolevad impordisertifikaadid näitaksid, kas tegemist on kloonloomade või nende järglaste või kloonloomadest või nende järglastest saadud toodetega, võtab komisjon ...

   (11)

  kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004

   (*1)

  artikliga 48 või artikliga 49 vastu impordi eritingimused ja esitab vajaduse korral ettepaneku muuta teisi loomade tervishoiu ning zootehnikaalaseid ja genealoogilisi imporditingimusi käsitlevaid õigusakte. [ME 39]

Artikkel 3b

Jälgitavus

Andmaks pädevatele asutustele ja ettevõtjatele teavet, mis on vajalik artikli 3 punkti b kohaldamiseks, luuakse jälgitavussüsteemid:

| a) | kloonloomade; |
| --- | --- |

a)

kloonloomade;

| b) | kloonloomade järglaste; |
| --- | --- |

b)

kloonloomade järglaste;

| c) | kloonloomade ja nende järglaste paljundusmaterjali jaoks. |
| --- | --- |

c)

kloonloomade ja nende järglaste paljundusmaterjali jaoks.

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 4a vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada üksikasjalikud eeskirjad esimese lõigu punktides a–c osutatud teabe lisamise kohta sertifikaatidesse, mis on ette nähtud loomatervishoiu- ja zootehnikaalaste õigusaktidega, või sertifikaatidesse, mille komisjon on sel otstarbel koostanud. Nimetatud delegeeritud õigusaktid võetakse vastu ...

   (*2)
  . [ME 40]

Artikkel 4

Karistused

Liikmesriigid sätestavad eeskirjad, mis käsitlevad karistusi käesoleva direktiivi alusel vastu võetud siseriiklike sätete

  määruse
  rikkumise eest, ning

  korral kohaldatavate karistuste kohta ja
  võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada kõnealuste sätete rakendamine

  nende kohaldamise tagamiseks
  . Ettenähtud karistused peavad olema

  on
  tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad
  ning tagavad võrdsed tingimused
  . Liikmesriigid teatavad kõnealustest sätetest komisjonile hiljemalt [käesoleva direktiivi ülevõtmise kuupäev], samuti teatavad nad ... (*3)

  ja teavitavad komisjoni
  viivitamata kõigist neid sätteid mõjutavatest

  nendesse tehtavatest
  hilisematest muudatustest. [ME 41]

Artikkel 4a

Delegeeritud volituste rakendamine

1.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.
     
  Artiklis 3a osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates ...

   (*4)

  . Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt sama pikaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab pikendamise suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 3a osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.
     
  Artikli 3a alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. [ME 42]

Artikkel 5

Aruandmine ja läbivaatamine

1.   Hiljemalt [kuupäev = viis aastat pärast käesoleva direktiivi ülevõtmise kuupäeva] ... (*5) esitavad liikmesriigid komisjonile aruande käesoleva direktiivi

  määruse
  kohaldamisel omandatud kogemustest. [ME 43]

2.   Komisjon esitab direktiivi

  määruse
  kohaldamise kohta aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule, võttes arvesse:

| a) | aruandeid, mille liikmesriigid on esitanud vastavalt artiklile 1; |
| --- | --- |

a)

aruandeid, mille liikmesriigid on esitanud vastavalt artiklile 1;

| b) | kõiki olemasolevaid tõendeid
  teaduse ja tehnoloogia arengut

  arengu kohta
  , eelkõige loomade heaolu
  ja toiduohutuse
  aspekte seoses kloonimisega
  , ning kloonloomade ja nende järglaste jälgimiseks sobivate usaldusväärsete süsteemide loomisel tehtud edusamme
  ; [ME 44] |
| --- | --- |

b)

kõiki olemasolevaid tõendeid
  teaduse ja tehnoloogia arengut

  arengu kohta
  , eelkõige loomade heaolu
  ja toiduohutuse
  aspekte seoses kloonimisega
  , ning kloonloomade ja nende järglaste jälgimiseks sobivate usaldusväärsete süsteemide loomisel tehtud edusamme
  ; [ME 44]

| ba) | tarbijate arusaamade muutumist kloonimisest; [ME 45] |
| --- | --- |

ba)

tarbijate arusaamade muutumist kloonimisest; [ME 45]

| c) | rahvusvahelisi arenguid; |
| --- | --- |

c)

rahvusvahelisi arenguid;

| ca) | tarbijate muret rahvatervise ja loomade heaolu pärast; [ME 46] |
| --- | --- |

ca)

tarbijate muret rahvatervise ja loomade heaolu pärast; [ME 46]

| cb) | loomade kloonimisega seotud eetikaküsimusi. [ME 47] |
| --- | --- |

cb)

loomade kloonimisega seotud eetikaküsimusi. [ME 47]

2a.
     
  Komisjon teeb lõikes 2 osutatud aruande avalikult kättesaadavaks. [ME 48]

2b.
     
  Komisjon algatab ametliku ELi uuringu abil avaliku konsulteerimise eesmärgiga hinnata võimalikke uusi suundumusi tarbijate arusaamades kloonloomadest saadud toiduainete kohta. [ME 49]

Artikkel 6

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid [kuupäev – 12 kuud pärast käesoleva direktiivi ülevõtmise kuupäeva]. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid kõnealused meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
  [ME 50]

Artikkel 7

Jõustumine

Käesolev direktiiv

  määrus
  jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse alates ...

   (*6)
  . [ME 52]

Artikkel 8

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.
  [ME 53]

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. [ME 54]

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 311, 12.9.2014, lk 73.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 8. septembri 2015. aasta seisukoht.

2

(3)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).

3

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).

(4)  Nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiiv 98/58/EÜ, mis käsitleb põllumajandusloomade kaitset (EÜT L 221, 8.8.1998, lk 23).

4

(5)  
  http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/scientific_output/files/main_documents/sc_op_ej767_animal_cloning_en.pdf

5

http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/scientific_output/files/main_documents/sc_op_ej767_animal_cloning_en.pdf

(6)  Teaduskomitee teaduslik arvamus toiduohutuse, loomade tervise ja heaolu ning somaatilise raku tuuma siirdamise (SCNT) tulemusel loodud loomade, nende järglaste ja neilt loomadelt saadud toodete keskkonnamõju kohta. http://www.efsa.europa.eu/en/topics/topic/cloning.htm?wtrl=01

6

(7)  
  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/doc/2794.pdf

7

http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/doc/2794.pdf

(8)  
  Loomade toiduks kloonimise eetilised aspektid, 16. jaanuar 2008: http://ec.europa.eu/bepa/european-group-ethics/docs/publications/opinion23_en.pdf

8

Loomade toiduks kloonimise eetilised aspektid, 16. jaanuar 2008: http://ec.europa.eu/bepa/european-group-ethics/docs/publications/opinion23_en.pdf

(9)  
  Euroopa Kohtu 23. veebruari 1988. aasta otsus, Suur-Britannia ja Põhja-Iirimaa Ühendkuningriik vs. Euroopa Ühenduste Nõukogu, C-68/86, EU:C:1988:85; Euroopa Kohtu 16. novembri 1989. aasta otsus, Euroopa Ühenduste Komisjon vs. Euroopa Ühenduste Nõukogu, C-131/87, EU:C:1989:581; Euroopa Kohtu 16. novembri 1989. aasta otsus, Euroopa Ühenduste Komisjon vs. Euroopa Ühenduste Nõukogu, C-11/88, EU:C:1989:583.

9

Euroopa Kohtu 23. veebruari 1988. aasta otsus, Suur-Britannia ja Põhja-Iirimaa Ühendkuningriik vs. Euroopa Ühenduste Nõukogu, C-68/86, EU:C:1988:85; Euroopa Kohtu 16. novembri 1989. aasta otsus, Euroopa Ühenduste Komisjon vs. Euroopa Ühenduste Nõukogu, C-131/87, EU:C:1989:581; Euroopa Kohtu 16. novembri 1989. aasta otsus, Euroopa Ühenduste Komisjon vs. Euroopa Ühenduste Nõukogu, C-11/88, EU:C:1989:583.

(10)  
  Vt nt Eurobaromeetri 2008. ja 2010. aasta aruandeid: http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_238_en.pdf and http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_341_en.pdf

10

Vt nt Eurobaromeetri 2008. ja 2010. aasta aruandeid: http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_238_en.pdf and http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_341_en.pdf

(11)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks (ELT L 165, 30.4.2004, lk 1).

11

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks (ELT L 165, 30.4.2004, lk 1).

(*1)  
  6 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

*1

6 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

(*2)  
  6 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

*2

6 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

(*3)  
  1 aasta pärast käesoleva määruse jõustumist.

*3

1 aasta pärast käesoleva määruse jõustumist.

(*4)  
  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

*4

Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

(*5)  
  6 aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.

*5

6 aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.

(*6)  
  1 aasta pärast käesoleva määruse jõustumist.

*6

1 aasta pärast käesoleva määruse jõustumist.

---

Kolmapäev, 9. september 2015

| 22.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 316/287 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 316/287

---

P8_TA(2015)0298

Kalandusalane partnerlusleping Guinea-Bissauga: kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (nõusolek) ***

Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta protokolli sõlmimiseks, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (11667/2012 – C8-0278/2014 – 2012/0134(NLE))

(Nõusolek)

(2017/C 316/38)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (11667/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (11667/2012),

| — | võttes arvesse protokolli projekti, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (11671/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse protokolli projekti, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (11671/2012),

| — | võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 43, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a ning artikli 218 lõikele 7 (C8-0278/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 43, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a ning artikli 218 lõikele 7 (C8-0278/2014),

| — | võttes arvesse oma 9. septembri 2015. aasta muud kui seadusandlikku resolutsiooni (1) nõukogu otsuse eelnõu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. septembri 2015. aasta muud kui seadusandlikku resolutsiooni (1) nõukogu otsuse eelnõu kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni soovitust ning arengukomisjoni ja eelarvekomisjoni arvamusi (A8-0233/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni soovitust ning arengukomisjoni ja eelarvekomisjoni arvamusi (A8-0233/2015),

| 1. | annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja Guinea-Bissau Vabariigi valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja Guinea-Bissau Vabariigi valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0299.

---

| 22.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 316/288 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 316/288

---

P8_TA(2015)0300

Kalandusalane partnerlusleping Cabo Verdega: kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (nõusolek) ***

Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb Euroopa Liidu ja Cabo Verde Vabariigi vahelise protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Cabo Verde Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimist (15848/2014 – C8-0003/2015 – 2014/0329(NLE))

(Nõusolek)

(2017/C 316/39)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (15848/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (15848/2014),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Cabo Verde Vabariigi vahelise protokolli projekti, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Cabo Verde Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (15849/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Cabo Verde Vabariigi vahelise protokolli projekti, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Cabo Verde Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (15849/2014),

| — | võttes arvesse nõukogule kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 43, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktiga a ning artikli 218 lõikega 7 esitatud nõusoleku taotlust (C8-0003/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogule kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 43, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktiga a ning artikli 218 lõikega 7 esitatud nõusoleku taotlust (C8-0003/2015),

| — | võttes arvesse oma 9. septembri 2015. aasta muud kui seadusandlikku resolutsiooni (1) nõukogu otsuse eelnõu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. septembri 2015. aasta muud kui seadusandlikku resolutsiooni (1) nõukogu otsuse eelnõu kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni soovitust ning arengukomisjoni ja eelarvekomisjoni arvamusi (A8-0201/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni soovitust ning arengukomisjoni ja eelarvekomisjoni arvamusi (A8-0201/2015),

| 1. | annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Cabo Verde Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Cabo Verde Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0301.

---

| 22.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 316/289 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 316/289

---

P8_TA(2015)0302

Kalandusalane partnerlusleping Madagaskariga: kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ***

Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu protokolli (millega määratakse kindlaks Madagaskari Vabariigi ja Euroopa Ühenduse vahelise kalandussektori partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (15225/2014 – C8-0002/2015 – 2014/0319(NLE))

(Nõusolek)

(2017/C 316/40)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (15225/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (15225/2014),

| — | võttes arvesse protokolli eelnõu, millega määratakse kindlaks Madagaskari Vabariigi ja Euroopa Ühenduse vahelise kalandussektori partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (15226/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse protokolli eelnõu, millega määratakse kindlaks Madagaskari Vabariigi ja Euroopa Ühenduse vahelise kalandussektori partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (15226/2014),

| — | võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 43, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a ning artikli 218 lõikele 7 (C8–0002/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 43, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a ning artikli 218 lõikele 7 (C8–0002/2015),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni soovitust ning arengukomisjoni ja eelarvekomisjoni arvamusi (A8-0196/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni soovitust ning arengukomisjoni ja eelarvekomisjoni arvamusi (A8-0196/2015),

| 1. | annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Madagaskari Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Madagaskari Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

| 22.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 316/290 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 316/290

---

P8_TA(2015)0303

Protokoll, millega muudetakse Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamist käsitlevat Marrakechi lepingut (nõusolek) ***

Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu sõlmida Euroopa Liidu nimel protokoll, millega muudetakse Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamist käsitlevat Marrakechi lepingut (06040/2015 – C8-0077/2015 – 2015/0029(NLE))

(Nõusolek)

(2017/C 316/41)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (06040/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (06040/2015),

| — | võttes arvesse Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamist käsitleva Marrakechi lepingu muutmise protokolli projekti (06041/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamist käsitleva Marrakechi lepingu muutmise protokolli projekti (06041/2015),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõikele 4 ning artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0077/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõikele 4 ning artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0077/2015),

| — | võttes arvesse oma 9. septembri 2015. aasta muud kui seadusandlikku resolutsiooni (1) otsuse eelnõu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. septembri 2015. aasta muud kui seadusandlikku resolutsiooni (1) otsuse eelnõu kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust ning arengukomisjoni arvamust (A8-0237/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust ning arengukomisjoni arvamust (A8-0237/2015),

| 1. | annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Maailma Kaubandusorganisatsioonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Maailma Kaubandusorganisatsioonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0304.

---

| 22.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 316/291 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 316/291

---

P8_TA(2015)0305

Luba Austriale, Belgiale ja Poolale ratifitseerida konventsioon kaupade siseveetransporti käsitleva lepingu (CMNI) kohta või sellega ühineda ***

Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu, millega antakse vastavalt Belgia Kuningriigile ja Poola Vabariigile luba ratifitseerida Budapesti konventsioon kaupade siseveetransporti käsitleva lepingu (CMNI) kohta ja Austria Vabariigile luba sellega ühineda (08223/2015 – C8-0173/2015 – 2014/0345(NLE))

(Nõusolek)

(2017/C 316/42)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (08223/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (08223/2015),

| — | võttes arvesse Budapesti konventsiooni kaupade siseveetransporti käsitleva lepingu kohta (08223/15/ADD1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Budapesti konventsiooni kaupade siseveetransporti käsitleva lepingu kohta (08223/15/ADD1),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 81 lõikele 2 ning artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C8-0173/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 81 lõikele 2 ning artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C8-0173/2015),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni soovitust (A8-0231/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni soovitust (A8-0231/2015),

| 1. | annab nõusoleku nõukogu otsuse eelnõule, millega antakse vastavalt Belgia Kuningriigile ja Poola Vabariigile luba ratifitseerida Budapesti konventsioon kaupade siseveetransporti käsitleva lepingu kohta ja Austria Vabariigile luba sellega ühineda; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku nõukogu otsuse eelnõule, millega antakse vastavalt Belgia Kuningriigile ja Poola Vabariigile luba ratifitseerida Budapesti konventsioon kaupade siseveetransporti käsitleva lepingu kohta ja Austria Vabariigile luba sellega ühineda;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

| 22.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 316/292 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 316/292

---

P8_TA(2015)0306

Ajutised meetmed rahvusvahelise kaitse valdkonnas Itaalia ja Kreeka toetamiseks *

Euroopa Parlamendi 9. septembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Itaalia ja Kreeka toetamiseks (COM(2015)0286 – C8-0156/2015 – 2015/0125(NLE))

(Konsulteerimine)

(2017/C 316/43)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2015)0286), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2015)0286),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 78 lõiget 3, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0156/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 78 lõiget 3, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0156/2015),

| — | võttes arvesse nõukogu 30. juuli 2015. aasta kirja, milles ta teavitas Euroopa Parlamenti oma üldisest lähenemisviisist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 30. juuli 2015. aasta kirja, milles ta teavitas Euroopa Parlamenti oma üldisest lähenemisviisist,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0245/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0245/2015),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | kiidab heaks Euroopa Parlamendi avalduse, mis on lisatud käesolevale resolutsioonile; |
| --- | --- |

2.

kiidab heaks Euroopa Parlamendi avalduse, mis on lisatud käesolevale resolutsioonile;

| 3. | palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 5. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

5.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

6.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu otsus

Volitus 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eelkõige selle I jaotist ning artikleid 18 ja 19, |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eelkõige selle I jaotist ning artikleid 18 ja 19,

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2a) | Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 78 lõikega 3 ja artikliga 80 on käesolevas otsuses kavandatavad solidaarsusmeetmed siduvad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2a)

Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 78 lõikega 3 ja artikliga 80 on käesolevas otsuses kavandatavad solidaarsusmeetmed siduvad.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4a) | Komisjoni 13. mai 2015. aasta teatise (Euroopa rände tegevuskava kohta) ja Euroopa Parlamendi peatselt avaldatava algatusraporti kohaselt moodustavad hädaolukorras ümberpaigutamise meetmed vaid osa terviklikust rändekäsitusest. Euroopa Parlament rõhutab, et terviklikus käsituses on tähtsad kõik mõõtmed, mida tuleb üheaegselt edendada. Pidades silmas praegust hädaolukorda ning kohustust tugevdada solidaarsust ja vastutust, leppis Euroopa Ülemkogu 25.–26. juuni 2015. aasta kohtumisel kokku 40 000 selgelt rahvusvahelist kaitset vajava isiku ajutises erakorralises ümberpaigutamises kahe aasta jooksul Itaaliast ja Kreekast teistesse liikmesriikidesse. Liikmesriigid peaksid kokku leppima siduvad kvoodid asjaomaste isikute jaotamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4a)

Komisjoni 13. mai 2015. aasta teatise (Euroopa rände tegevuskava kohta) ja Euroopa Parlamendi peatselt avaldatava algatusraporti kohaselt moodustavad hädaolukorras ümberpaigutamise meetmed vaid osa terviklikust rändekäsitusest. Euroopa Parlament rõhutab, et terviklikus käsituses on tähtsad kõik mõõtmed, mida tuleb üheaegselt edendada. Pidades silmas praegust hädaolukorda ning kohustust tugevdada solidaarsust ja vastutust, leppis Euroopa Ülemkogu 25.–26. juuni 2015. aasta kohtumisel kokku 40 000 selgelt rahvusvahelist kaitset vajava isiku ajutises erakorralises ümberpaigutamises kahe aasta jooksul Itaaliast ja Kreekast teistesse liikmesriikidesse. Liikmesriigid peaksid kokku leppima siduvad kvoodid asjaomaste isikute jaotamiseks.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Oma 29. aprilli 2015. aasta resolutsioonis kordas Euroopa Parlament, et liidu reaktsioon hiljuti Vahemerel aset leidnud tragöödiatele peab põhinema solidaarsusel ja vastutuse õiglasel jagamisel ning et liit peab suurendama oma jõupingutusi, et toetada selles valdkonnas liikmesriike, kes võtavad vastu absoluutarvudes või proportsionaalselt kõige rohkem põgenikke ja rahvusvahelise kaitse taotlejaid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Oma 29. aprilli 2015. aasta resolutsioonis kordas Euroopa Parlament, et liidu reaktsioon hiljuti Vahemerel aset leidnud tragöödiatele peab põhinema solidaarsusel ja vastutuse õiglasel jagamisel ning et liit peab suurendama oma jõupingutusi, et toetada selles valdkonnas liikmesriike, kes võtavad vastu absoluutarvudes või proportsionaalselt kõige rohkem põgenikke ja rahvusvahelise kaitse taotlejaid.

| (5) | Oma 29. aprilli 2015. aasta resolutsioonis kordas Euroopa Parlament, et liidu reaktsioon hiljuti Vahemerel aset leidnud tragöödiatele peab põhinema solidaarsusel ja vastutuse õiglasel jagamisel ning et liit peab suurendama oma jõupingutusi, et toetada selles valdkonnas liikmesriike, kes võtavad vastu absoluutarvudes või proportsionaalselt kõige rohkem põgenikke ja rahvusvahelise kaitse taotlejaid
  , tuginedes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 604/2013

   (1bis)

  sätestatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest vastutava liikmesriigi määramise kriteeriumitele
  .
  Euroopa Parlament nõudis siduvate kvootide kehtestamist varjupaigataotlejate jaotamiseks kõikide liikmesriikide vahel. |
| --- | --- |

(5)

Oma 29. aprilli 2015. aasta resolutsioonis kordas Euroopa Parlament, et liidu reaktsioon hiljuti Vahemerel aset leidnud tragöödiatele peab põhinema solidaarsusel ja vastutuse õiglasel jagamisel ning et liit peab suurendama oma jõupingutusi, et toetada selles valdkonnas liikmesriike, kes võtavad vastu absoluutarvudes või proportsionaalselt kõige rohkem põgenikke ja rahvusvahelise kaitse taotlejaid
  , tuginedes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 604/2013

   (1bis)

  sätestatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest vastutava liikmesriigi määramise kriteeriumitele
  .
  Euroopa Parlament nõudis siduvate kvootide kehtestamist varjupaigataotlejate jaotamiseks kõikide liikmesriikide vahel.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Liikmesriikidest, kus esineb eriti suur surve, arvestades ka hiljutisi traagilisi sündmusi Vahemerel, on eelkõige Itaaliale ja Kreekale osaks langenud nende territooriumile saabuv enneolematu sisserändajate voog, kelle hulgas on ka rahvusvahelise kaitse taotlejaid, kes ilmselgelt vajavad rahvusvahelist kaitset; see põhjustab tugevat survet nende rände- ja varjupaigasüsteemidele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Liikmesriikidest, kus esineb eriti suur surve, arvestades ka hiljutisi traagilisi sündmusi Vahemerel, on eelkõige Itaaliale ja Kreekale osaks langenud nende territooriumile saabuv enneolematu sisserändajate voog, kelle hulgas on ka rahvusvahelise kaitse taotlejaid, kes ilmselgelt vajavad rahvusvahelist kaitset; see põhjustab tugevat survet nende rände- ja varjupaigasüsteemidele.

| (7) | Liikmesriikidest, kus esineb eriti suur surve, arvestades ka hiljutisi traagilisi sündmusi Vahemerel, on eelkõige Itaaliale ja Kreekale osaks langenud nende territooriumile saabuv enneolematu sisserändajate voog, kelle hulgas on ka rahvusvahelise kaitse taotlejaid, kes ilmselgelt vajavad rahvusvahelist kaitset; see põhjustab tugevat survet nende rände- ja varjupaigasüsteemidele
  ning näitab ühtlasi määruse (EL) nr 604/2013 kahjulikku mõju esimesele liitu sisenemise riigile, see aga ei ole veel kahjuks viinud kõnealuse määruse kehtivuse peatamiseni või vähemalt esimese liitu sisenemise riigi viite kõrvaldamisele
  .
  Varjupaigataotlejate arv suureneb siiski olulisel määral ka teistes liidu liikmesriikides. |
| --- | --- |

(7)

Liikmesriikidest, kus esineb eriti suur surve, arvestades ka hiljutisi traagilisi sündmusi Vahemerel, on eelkõige Itaaliale ja Kreekale osaks langenud nende territooriumile saabuv enneolematu sisserändajate voog, kelle hulgas on ka rahvusvahelise kaitse taotlejaid, kes ilmselgelt vajavad rahvusvahelist kaitset; see põhjustab tugevat survet nende rände- ja varjupaigasüsteemidele
  ning näitab ühtlasi määruse (EL) nr 604/2013 kahjulikku mõju esimesele liitu sisenemise riigile, see aga ei ole veel kahjuks viinud kõnealuse määruse kehtivuse peatamiseni või vähemalt esimese liitu sisenemise riigi viite kõrvaldamisele
  .
  Varjupaigataotlejate arv suureneb siiski olulisel määral ka teistes liidu liikmesriikides.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (7a) | Eksperdid prognoosivad lühiajalises ja keskpikas perspektiivis, et rändesurve liidu mere ja maismaa välispiiridele suureneb. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7a)

Eksperdid prognoosivad lühiajalises ja keskpikas perspektiivis, et rändesurve liidu mere ja maismaa välispiiridele suureneb.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri (Frontex) andmete kohaselt leidsid ebaseaduslikud piiriületused Euroopa Liitu 2014. aastal aset peamiselt Vahemere kesk- ja idaosa marsruutide kaudu. 2014. aastal saabus ainuüksi Itaaliasse ebaseaduslikult üle 170 000 ebaseadusliku rändaja, mis on 2013. aastaga võrreldes 277 % enam. Ka Kreekasse saabuvate ebaseaduslike sisserändajate hulk on pidevalt kasvanud – riiki on neid jõudnud rohkem kui 50 000 , mis tähendab 2013. aastaga võrreldes 153 % kasvu. 2015. aasta esimeste kuude statistika kinnitab seda selget suundumust ka Itaalia puhul. Lisaks kasvas Kreekas 2015. aasta esimeste kuudega ebaseaduslike piiriületuste arv nii järsult, et see
  moodustas üle 50 % 2014.
  aasta
  ebaseaduslike piiriületuste koguarvust
  (2015. aasta
  esimestel kuudel peaaegu 28 000
  , võrreldes 2014. aasta koguarvuga, mis oli peaaegu 55 000 ). Oluline osa neis kahes piirkonnas avastatud ebaseaduslikest sisserändajatest olid need, kelle kodakondsuse puhul on Eurostati andmetel taotluste rahuldamise määr liidu tasemel kõrge (2014. aastal oli süürlasi ja eritrealasi, kelle puhul on taotluste rahuldamise määr liidus üle 75 %, Itaaliasse ebaseaduslikult sisserännanute seas üle 40 % ja Kreekas üle 50 %). Eurostati andmetel leiti 2014. aastal Kreekas ebaseaduslikult viibivat 30 505 süürlast; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri (Frontex) andmete kohaselt leidsid ebaseaduslikud piiriületused Euroopa Liitu 2014. aastal aset peamiselt Vahemere kesk- ja idaosa marsruutide kaudu. 2014. aastal saabus ainuüksi Itaaliasse ebaseaduslikult üle 170 000 ebaseadusliku rändaja, mis on 2013. aastaga võrreldes 277 % enam. Ka Kreekasse saabuvate ebaseaduslike sisserändajate hulk on pidevalt kasvanud – riiki on neid jõudnud rohkem kui 50 000 , mis tähendab 2013. aastaga võrreldes 153 % kasvu. 2015. aasta esimeste kuude statistika kinnitab seda selget suundumust ka Itaalia puhul. Lisaks kasvas Kreekas 2015. aasta esimeste kuudega ebaseaduslike piiriületuste arv nii järsult, et see
  moodustas üle 50 % 2014.
  aasta
  ebaseaduslike piiriületuste koguarvust
  (2015. aasta
  esimestel kuudel peaaegu 28 000
  , võrreldes 2014. aasta koguarvuga, mis oli peaaegu 55 000 ). Oluline osa neis kahes piirkonnas avastatud ebaseaduslikest sisserändajatest olid need, kelle kodakondsuse puhul on Eurostati andmetel taotluste rahuldamise määr liidu tasemel kõrge (2014. aastal oli süürlasi ja eritrealasi, kelle puhul on taotluste rahuldamise määr liidus üle 75 %, Itaaliasse ebaseaduslikult sisserännanute seas üle 40 % ja Kreekas üle 50 %). Eurostati andmetel leiti 2014. aastal Kreekas ebaseaduslikult viibivat 30 505 süürlast;

| (8) | Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri (Frontex) andmete kohaselt leidsid ebaseaduslikud piiriületused Euroopa Liitu 2014. aastal aset peamiselt Vahemere kesk- ja idaosa marsruutide kaudu. 2014. aastal saabus ainuüksi Itaaliasse ebaseaduslikult üle 170 000 ebaseadusliku rändaja, mis on 2013. aastaga võrreldes 277 % enam
  , kusjuures nende hulgas oli enam kui 26 100 last, kellest ligikaudu 13 000 olid saatjata alaealised, kes moodustasid 7,6  % rändajate koguarvust
  . Ka Kreekasse saabuvate ebaseaduslike sisserändajate hulk on pidevalt kasvanud – riiki on neid jõudnud rohkem kui 50 000 , mis tähendab 2013. aastaga võrreldes 153 % kasvu. 2015. aasta esimeste kuude statistika kinnitab seda selget suundumust ka Itaalia puhul.
  Alates 2015. aasta jaanuarist kuni juunini kasvas ebaseaduslike piiriületuste arv Itaalias eelneva aasta sama ajavahemikuga võrreldes 5 %.
  Lisaks kasvas Kreekas 2015. aasta esimeste kuudega ebaseaduslike piiriületuste arv nii järsult, et see
  tõusis eelneva
  aasta
  sama ajavahemikuga võrreldes enam kui kuuekordseks ja kogu eelneva aastaga võrreldes peaaegu 140 %
  (
  Frontexi andmetel 76 293 alates
  2015. aasta
  jaanuarist kuni juunini
  , võrreldes 2014. aasta koguarvuga, mis oli peaaegu 55 000 ). Oluline osa neis kahes piirkonnas avastatud ebaseaduslikest sisserändajatest olid need, kelle kodakondsuse puhul on Eurostati andmetel taotluste rahuldamise määr liidu tasemel kõrge (2014. aastal oli süürlasi ja eritrealasi, kelle puhul on taotluste rahuldamise määr liidus üle 75 %, Itaaliasse ebaseaduslikult sisserännanute seas üle 40 % ja Kreekas üle 50 %
  ; 2015. aasta jaanuarist kuni juunini Itaaliasse saabunud sisserännanutest moodustasid süürlased ja eritrealased 30 % ning Kreekasse saabunud sisserännanutest peaaegu 60 %
  ). Eurostati andmetel leiti 2014. aastal Kreekas ebaseaduslikult viibivat 30 505 süürlast; |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri (Frontex) andmete kohaselt leidsid ebaseaduslikud piiriületused Euroopa Liitu 2014. aastal aset peamiselt Vahemere kesk- ja idaosa marsruutide kaudu. 2014. aastal saabus ainuüksi Itaaliasse ebaseaduslikult üle 170 000 ebaseadusliku rändaja, mis on 2013. aastaga võrreldes 277 % enam
  , kusjuures nende hulgas oli enam kui 26 100 last, kellest ligikaudu 13 000 olid saatjata alaealised, kes moodustasid 7,6  % rändajate koguarvust
  . Ka Kreekasse saabuvate ebaseaduslike sisserändajate hulk on pidevalt kasvanud – riiki on neid jõudnud rohkem kui 50 000 , mis tähendab 2013. aastaga võrreldes 153 % kasvu. 2015. aasta esimeste kuude statistika kinnitab seda selget suundumust ka Itaalia puhul.
  Alates 2015. aasta jaanuarist kuni juunini kasvas ebaseaduslike piiriületuste arv Itaalias eelneva aasta sama ajavahemikuga võrreldes 5 %.
  Lisaks kasvas Kreekas 2015. aasta esimeste kuudega ebaseaduslike piiriületuste arv nii järsult, et see
  tõusis eelneva
  aasta
  sama ajavahemikuga võrreldes enam kui kuuekordseks ja kogu eelneva aastaga võrreldes peaaegu 140 %
  (
  Frontexi andmetel 76 293 alates
  2015. aasta
  jaanuarist kuni juunini
  , võrreldes 2014. aasta koguarvuga, mis oli peaaegu 55 000 ). Oluline osa neis kahes piirkonnas avastatud ebaseaduslikest sisserändajatest olid need, kelle kodakondsuse puhul on Eurostati andmetel taotluste rahuldamise määr liidu tasemel kõrge (2014. aastal oli süürlasi ja eritrealasi, kelle puhul on taotluste rahuldamise määr liidus üle 75 %, Itaaliasse ebaseaduslikult sisserännanute seas üle 40 % ja Kreekas üle 50 %
  ; 2015. aasta jaanuarist kuni juunini Itaaliasse saabunud sisserännanutest moodustasid süürlased ja eritrealased 30 % ning Kreekasse saabunud sisserännanutest peaaegu 60 %
  ). Eurostati andmetel leiti 2014. aastal Kreekas ebaseaduslikult viibivat 30 505 süürlast;

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Frontexi andmetel oli 2014. aastal veel üks olulisematest rändeteedest liitu Lääne-Balkani marsruut, mille kaudu toimus 43 357 ebaseaduslikku piiriületust.
  Enamik Balkani marsruuti kasutavaist sisserändajaist ei vaja esmapilgul siiski rahvusvahelist kaitset – 51 % neist moodustavad ainuüksi kosovlased
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Frontexi andmetel oli 2014. aastal veel üks olulisematest rändeteedest liitu Lääne-Balkani marsruut, mille kaudu toimus 43 357 ebaseaduslikku piiriületust.
  Enamik Balkani marsruuti kasutavaist sisserändajaist ei vaja esmapilgul siiski rahvusvahelist kaitset – 51 % neist moodustavad ainuüksi kosovlased
  .

| (10) | Frontexi andmetel oli 2014. aastal veel üks olulisematest rändeteedest liitu Lääne-Balkani marsruut, mille kaudu toimus 43 357 ebaseaduslikku piiriületust.
  2015. aastal on ebaseaduslike piiriületuste arv drastiliselt suurenenud
  .
  2015. aasta jaanuarist kuni juunini kasutas 67 444 rändajat ja pagulast rändeteed üle Türgi–Kreeka ja Türgi–Bulgaaria piiri ning Ungari maismaapiiride. Eelneva aasta sama perioodiga võrreldes tähendab see 962 %-list tõusu. Seda rändeteed kasutavad nüüd järjest rohkem ka sõja ja tagakiusamise eest põgenevad isikud. 2015. aasta jaanuarist kuni juunini sisenes seda teed pidi liitu 17 955 pagulast Afganistanist, 13 225 pagulast Süüriast, 3021 pagulast Iraagist ja 196 pagulast Eritreast. |
| --- | --- |

(10)

Frontexi andmetel oli 2014. aastal veel üks olulisematest rändeteedest liitu Lääne-Balkani marsruut, mille kaudu toimus 43 357 ebaseaduslikku piiriületust.
  2015. aastal on ebaseaduslike piiriületuste arv drastiliselt suurenenud
  .
  2015. aasta jaanuarist kuni juunini kasutas 67 444 rändajat ja pagulast rändeteed üle Türgi–Kreeka ja Türgi–Bulgaaria piiri ning Ungari maismaapiiride. Eelneva aasta sama perioodiga võrreldes tähendab see 962 %-list tõusu. Seda rändeteed kasutavad nüüd järjest rohkem ka sõja ja tagakiusamise eest põgenevad isikud. 2015. aasta jaanuarist kuni juunini sisenes seda teed pidi liitu 17 955 pagulast Afganistanist, 13 225 pagulast Süüriast, 3021 pagulast Iraagist ja 196 pagulast Eritreast.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 13 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (13a) | Kõik osalevad liikmesriigid peaksid Euroopa ühise varjupaigasüsteemi kiiresti ja täielikult üle võtma ning seda tulemuslikult rakendama, tagades seejuures ühised liidu standardid, sealhulgas varjupaigataotlejate vastuvõtutingimused ja põhiõiguste austamise, nagu on ettenähtud ELi õiguses. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13a)

Kõik osalevad liikmesriigid peaksid Euroopa ühise varjupaigasüsteemi kiiresti ja täielikult üle võtma ning seda tulemuslikult rakendama, tagades seejuures ühised liidu standardid, sealhulgas varjupaigataotlejate vastuvõtutingimused ja põhiõiguste austamise, nagu on ettenähtud ELi õiguses.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (15) | Kui
  mõni muu liikmesriik peale Itaalia või Kreeka satub samasugusesse hädaolukorda, mille on põhjustanud kolmandate riikide kodanike ootamatu sissevool,
  võib nõukogu
  komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga
  võtta
  vastu ajutisi meetmeid asjaomase liikmesriigi toetuseks kooskõlas aluslepingu artikli 78 lõikega 3. Selliste meetmete hulka võib vajaduse korral kuuluda kõnealuse liikmesriigi käesolevast otsusest tulenevate kohustuste peatamine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15)

Kui
  mõni muu liikmesriik peale Itaalia või Kreeka satub samasugusesse hädaolukorda, mille on põhjustanud kolmandate riikide kodanike ootamatu sissevool,
  võib nõukogu
  komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga
  võtta
  vastu ajutisi meetmeid asjaomase liikmesriigi toetuseks kooskõlas aluslepingu artikli 78 lõikega 3. Selliste meetmete hulka võib vajaduse korral kuuluda kõnealuse liikmesriigi käesolevast otsusest tulenevate kohustuste peatamine.

| (15) | Võttes arvesse praegust ebastabiilsust, konflikte liidu vahetus naabruses ja rändevoogude muutuvat iseloomu, võib nõukogu juhul, kui
  mõni muu liikmesriik peale Itaalia või Kreeka satub samasugusesse hädaolukorda, mille on põhjustanud kolmandate riikide kodanike ootamatu sissevool,
  võtta
  komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga vastu ajutisi meetmeid asjaomase liikmesriigi toetuseks kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 78 lõikega 3. Selliste meetmete hulka võib vajaduse korral kuuluda kõnealuse liikmesriigi käesolevast otsusest tulenevate kohustuste peatamine. |
| --- | --- |

(15)

Võttes arvesse praegust ebastabiilsust, konflikte liidu vahetus naabruses ja rändevoogude muutuvat iseloomu, võib nõukogu juhul, kui
  mõni muu liikmesriik peale Itaalia või Kreeka satub samasugusesse hädaolukorda, mille on põhjustanud kolmandate riikide kodanike ootamatu sissevool,
  võtta
  komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga vastu ajutisi meetmeid asjaomase liikmesriigi toetuseks kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 78 lõikega 3. Selliste meetmete hulka võib vajaduse korral kuuluda kõnealuse liikmesriigi käesolevast otsusest tulenevate kohustuste peatamine.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 17

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (17) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed kujutavad endast ajutist erandit kriteeriumist, mis on sätestatud
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  määruse (EL) nr 604/2013 (1) artikli 13 lõikes 1, ja menetluse etappidest, sealhulgas tähtaegadest, mis on sätestatud nimetatud määruse artiklites 21, 22 ja 29. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed kujutavad endast ajutist erandit kriteeriumist, mis on sätestatud
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  määruse (EL) nr 604/2013 (1) artikli 13 lõikes 1, ja menetluse etappidest, sealhulgas tähtaegadest, mis on sätestatud nimetatud määruse artiklites 21, 22 ja 29.

| (17) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed kujutavad endast ajutist erandit kriteeriumist, mis on sätestatud määruse (EL) nr 604/2013 artikli 13 lõikes 1, ja menetluse etappidest, sealhulgas tähtaegadest, mis on sätestatud nimetatud määruse artiklites 21, 22 ja 29.
  Ümberpaigutamismeetmed ei tohiks takistada liikmesriikidel kasutada täiel määral määrust (EL) nr 604/2013, sealhulgas kasutada ennetavalt ja tõhusalt kõiki kriteeriume, nagu perekonna taasühinemine ja saatjata alaealiste erikaitse, ning humanitaarsetel põhjustel kaalutlusõiguse klauslit. |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed kujutavad endast ajutist erandit kriteeriumist, mis on sätestatud määruse (EL) nr 604/2013 artikli 13 lõikes 1, ja menetluse etappidest, sealhulgas tähtaegadest, mis on sätestatud nimetatud määruse artiklites 21, 22 ja 29.
  Ümberpaigutamismeetmed ei tohiks takistada liikmesriikidel kasutada täiel määral määrust (EL) nr 604/2013, sealhulgas kasutada ennetavalt ja tõhusalt kõiki kriteeriume, nagu perekonna taasühinemine ja saatjata alaealiste erikaitse, ning humanitaarsetel põhjustel kaalutlusõiguse klauslit.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 18

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (18) | Tuleb teha valik, milliseid kriteeriume kohaldada, kui otsustatakse, kui palju ja milliseid taotlejaid Itaaliast ja Kreekast ümber paigutada. Plaanis on luua selge ja toimiv süsteem, mille aluseks on liidu tasandil esimese astme menetlustes (vastavalt Eurostati määratlusele) tehtud rahvusvahelise kaitse andmise otsuste keskmine protsendimäär liidu tasandil rahvusvahelise kaitse taotluste suhtes esimeses astmes tehtud otsuste koguarvust, lähtudes uusimast kättesaadavast statistikast. Ühest küljest peaks see määr aitama nii palju kui võimalik tagada, et kõikidel taotlejatel, kes kõige tõenäolisemalt vajavad rahvusvahelist kaitset, oleks võimalik kiiresti ja täielikult kasutada oma õigusi kaitsele liikmesriigis, kuhu nad ümber paigutatakse. Teisalt aitaks see nii palju kui võimalik ära hoida seda, et taotlejad, kes tõenäoliselt saavad oma taotluse kohta negatiivse otsuse, paigutataks ümber teise liikmesriiki ja seega pikeneks nende viibimine liidus põhjendamatult. Lähtudes Eurostati andmetest 2014. aastal esimeses astmes tehtud otsuste kohta, tuleks käesolevas otsuses selle määrana kasutada 75 %, mis vastab nimetatud aastal süürlaste ja eritrealaste taotluste suhtes tehtud otsustele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18)

Tuleb teha valik, milliseid kriteeriume kohaldada, kui otsustatakse, kui palju ja milliseid taotlejaid Itaaliast ja Kreekast ümber paigutada. Plaanis on luua selge ja toimiv süsteem, mille aluseks on liidu tasandil esimese astme menetlustes (vastavalt Eurostati määratlusele) tehtud rahvusvahelise kaitse andmise otsuste keskmine protsendimäär liidu tasandil rahvusvahelise kaitse taotluste suhtes esimeses astmes tehtud otsuste koguarvust, lähtudes uusimast kättesaadavast statistikast. Ühest küljest peaks see määr aitama nii palju kui võimalik tagada, et kõikidel taotlejatel, kes kõige tõenäolisemalt vajavad rahvusvahelist kaitset, oleks võimalik kiiresti ja täielikult kasutada oma õigusi kaitsele liikmesriigis, kuhu nad ümber paigutatakse. Teisalt aitaks see nii palju kui võimalik ära hoida seda, et taotlejad, kes tõenäoliselt saavad oma taotluse kohta negatiivse otsuse, paigutataks ümber teise liikmesriiki ja seega pikeneks nende viibimine liidus põhjendamatult. Lähtudes Eurostati andmetest 2014. aastal esimeses astmes tehtud otsuste kohta, tuleks käesolevas otsuses selle määrana kasutada 75 %, mis vastab nimetatud aastal süürlaste ja eritrealaste taotluste suhtes tehtud otsustele.

| (18) | Tuleb teha valik, milliseid kriteeriume kohaldada, kui otsustatakse, kui palju ja milliseid taotlejaid Itaaliast ja Kreekast ümber paigutada. Plaanis on luua selge ja toimiv süsteem, mille aluseks on liidu tasandil esimese astme menetlustes (vastavalt Eurostati määratlusele) tehtud rahvusvahelise kaitse andmise otsuste keskmine protsendimäär liidu tasandil rahvusvahelise kaitse taotluste suhtes esimeses astmes tehtud otsuste koguarvust, lähtudes uusimast kättesaadavast statistikast. Ühest küljest peaks see määr aitama nii palju kui võimalik tagada, et kõikidel taotlejatel, kes kõige tõenäolisemalt vajavad rahvusvahelist kaitset, oleks võimalik kiiresti ja täielikult kasutada oma õigusi kaitsele liikmesriigis, kuhu nad ümber paigutatakse. Teisalt aitaks see nii palju kui võimalik ära hoida seda, et taotlejad, kes tõenäoliselt saavad oma taotluse kohta negatiivse otsuse, paigutataks ümber teise liikmesriiki ja seega pikeneks nende viibimine liidus põhjendamatult. Lähtudes Eurostati andmetest 2014. aastal esimeses astmes tehtud otsuste kohta, tuleks käesolevas otsuses selle määrana kasutada 75 %, mis vastab nimetatud aastal süürlaste ja eritrealaste taotluste suhtes tehtud otsustele.
  Rändevoogude muutuva iseloomu arvestamiseks tuleks ümberpaigutatavate abisaajate sihtrühma kvartalipõhiselt hinnata. |
| --- | --- |

(18)

Tuleb teha valik, milliseid kriteeriume kohaldada, kui otsustatakse, kui palju ja milliseid taotlejaid Itaaliast ja Kreekast ümber paigutada. Plaanis on luua selge ja toimiv süsteem, mille aluseks on liidu tasandil esimese astme menetlustes (vastavalt Eurostati määratlusele) tehtud rahvusvahelise kaitse andmise otsuste keskmine protsendimäär liidu tasandil rahvusvahelise kaitse taotluste suhtes esimeses astmes tehtud otsuste koguarvust, lähtudes uusimast kättesaadavast statistikast. Ühest küljest peaks see määr aitama nii palju kui võimalik tagada, et kõikidel taotlejatel, kes kõige tõenäolisemalt vajavad rahvusvahelist kaitset, oleks võimalik kiiresti ja täielikult kasutada oma õigusi kaitsele liikmesriigis, kuhu nad ümber paigutatakse. Teisalt aitaks see nii palju kui võimalik ära hoida seda, et taotlejad, kes tõenäoliselt saavad oma taotluse kohta negatiivse otsuse, paigutataks ümber teise liikmesriiki ja seega pikeneks nende viibimine liidus põhjendamatult. Lähtudes Eurostati andmetest 2014. aastal esimeses astmes tehtud otsuste kohta, tuleks käesolevas otsuses selle määrana kasutada 75 %, mis vastab nimetatud aastal süürlaste ja eritrealaste taotluste suhtes tehtud otsustele.
  Rändevoogude muutuva iseloomu arvestamiseks tuleks ümberpaigutatavate abisaajate sihtrühma kvartalipõhiselt hinnata.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 19

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (19) | Ajutised meetmed on ette nähtud selleks, et kergendada Itaalia ja Kreeka suurt varjupaigataotluste koormat, eelkõige paigutades ümber suure hulga taotlejaid, kes ilmselgelt vajavad rahvusvahelist kaitset ja kes saabuvad Itaalia ja Kreeka territooriumile pärast kuupäeva, mil käesolev otsus muutub kohaldatavaks. Lähtudes 2014. aastal ebaseaduslikult Itaalia ja Kreeka territooriumile sisenenud kolmandate riikide kodanike üldarvust ja ilmselgelt rahvusvahelist kaitset vajavate isikute arvust, tuleks Itaaliast ja Kreekast ümber paigutada kokku 40 000 taotlejat, kes ilmselgelt vajavad rahvusvahelist kaitset. See arv vastab ligikaudu 40 %-le kolmandate riikide kodanike koguarvust, kes ilmselgelt vajavad rahvusvahelist kaitset ja kes 2014. aastal sisenesid ebaseaduslikult Itaaliasse ja Kreekasse. Seega kujutab käesoleva otsusega kavandatav ümberpaigutamismeede endast
  koormuse
  õiglast jagamist ühelt poolt Itaalia ja Kreeka ning teiselt poolt teiste liikmesriikide vahel. Tuginedes samadele kättesaadavatele üldnäitajatele 2014. aasta ja 2015. aasta esimese nelja kuu kohta Itaalia ja Kreeka võrdluses, tuleks 60 % neist taotlejatest paigutada ümber Itaaliast ja 40 % Kreekast. Kooskõlas komisjoni teatise „Euroopa rände tegevuskava“ lisaga peaks kavandatavate jaotuskvootide aluseks olema: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19)

Ajutised meetmed on ette nähtud selleks, et kergendada Itaalia ja Kreeka suurt varjupaigataotluste koormat, eelkõige paigutades ümber suure hulga taotlejaid, kes ilmselgelt vajavad rahvusvahelist kaitset ja kes saabuvad Itaalia ja Kreeka territooriumile pärast kuupäeva, mil käesolev otsus muutub kohaldatavaks. Lähtudes 2014. aastal ebaseaduslikult Itaalia ja Kreeka territooriumile sisenenud kolmandate riikide kodanike üldarvust ja ilmselgelt rahvusvahelist kaitset vajavate isikute arvust, tuleks Itaaliast ja Kreekast ümber paigutada kokku 40 000 taotlejat, kes ilmselgelt vajavad rahvusvahelist kaitset. See arv vastab ligikaudu 40 %-le kolmandate riikide kodanike koguarvust, kes ilmselgelt vajavad rahvusvahelist kaitset ja kes 2014. aastal sisenesid ebaseaduslikult Itaaliasse ja Kreekasse. Seega kujutab käesoleva otsusega kavandatav ümberpaigutamismeede endast
  koormuse
  õiglast jagamist ühelt poolt Itaalia ja Kreeka ning teiselt poolt teiste liikmesriikide vahel. Tuginedes samadele kättesaadavatele üldnäitajatele 2014. aasta ja 2015. aasta esimese nelja kuu kohta Itaalia ja Kreeka võrdluses, tuleks 60 % neist taotlejatest paigutada ümber Itaaliast ja 40 % Kreekast. Kooskõlas komisjoni teatise „Euroopa rände tegevuskava“ lisaga peaks kavandatavate jaotuskvootide aluseks olema:

| (19) | Ajutised
  erakorralised
  meetmed on ette nähtud selleks, et
  luua õiglane ja erapooletu ümberpaigutamismehhanism,
  kergendada Itaalia ja Kreeka suurt varjupaigataotluste koormat, eelkõige paigutades ümber suure hulga taotlejaid, kes ilmselgelt vajavad rahvusvahelist kaitset ja kes saabuvad Itaalia ja Kreeka territooriumile pärast kuupäeva, mil käesolev otsus muutub kohaldatavaks. Lähtudes 2014. aastal ebaseaduslikult Itaalia ja Kreeka territooriumile sisenenud kolmandate riikide kodanike üldarvust ja ilmselgelt rahvusvahelist kaitset vajavate isikute arvust, tuleks Itaaliast ja Kreekast ümber paigutada kokku 40 000 taotlejat, kes ilmselgelt vajavad rahvusvahelist kaitset. See arv vastab ligikaudu 40 %-le kolmandate riikide kodanike koguarvust, kes ilmselgelt vajavad rahvusvahelist kaitset ja kes 2014. aastal sisenesid ebaseaduslikult Itaaliasse ja Kreekasse. Seega kujutab käesoleva otsusega kavandatav ümberpaigutamismeede endast
  vastutuse
  õiglast jagamist ühelt poolt Itaalia ja Kreeka ning teiselt poolt teiste liikmesriikide vahel. Tuginedes samadele kättesaadavatele üldnäitajatele 2014. aasta ja 2015. aasta esimese nelja kuu kohta Itaalia ja Kreeka võrdluses, tuleks 60 % neist taotlejatest paigutada ümber Itaaliast ja 40 % Kreekast. Kooskõlas komisjoni teatise „Euroopa rände tegevuskava“ lisaga peaks kavandatavate jaotuskvootide aluseks olema:
  Komisjon peaks hindama kuue kuu jooksul pärast käesoleva otsuse jõustumist Itaaliast ja Kreekast ümber paigutatavate isikute osakaalu, lähtudes viimastest olemasolevatest andmetest, et kohandada otsust vastavalt muutuvatele pagulasvoogudele. Hädaolukorras ümberpaigutamise mehhanism ei lahenda liidu välispiiridel tekkinud varjupaigataotlejate surve probleemi pikas perspektiivis, vaid on pigem esimene proovikivi seoses tulevase seadusandliku ettepanekuga ELi toimimise lepingu artikli 78 lõike 2 kohase püsiva erakorralise ümberpaigutamiskava kohta, ning on seetõttu esialgu piiratud 40 000 taotlejaga. Vajaduse korral tuleks siiski kaaluda ümberpaigutamiskohtade arvu suurendamist, et teha kiiresti muutuvate pagulasvoogude ja käesoleva otsuse kohaldamise käigus ilmnevate arengusuundade järgi vajalikud kohandused. Kõik püsiva hädaolukorras ümberpaigutamise mehhanismiga seotud ettepanekud peavad põhinema suuremal solidaarsusesse panustamisel ja vastutuse jagamisel liikmesriikide vahel ning hõlmama saadaolevate ümberpaigutuskohtade arvu märkimisväärset suurendamist, et kohaneda kiiresti muutuvate rändevoogude ja arengusuundadega. Selle mehhanismi aluseks tuleks võtta selgelt määratletud kriteeriumid, sealhulgas kolmandate riikide kodanike ootamatu sissevool ja varjupaigataotlejate erakordselt suur surve, et tagada mehhanismi rakendumine läbipaistvate ja objektiivsete näitajate põhjal. |
| --- | --- |

(19)

Ajutised
  erakorralised
  meetmed on ette nähtud selleks, et
  luua õiglane ja erapooletu ümberpaigutamismehhanism,
  kergendada Itaalia ja Kreeka suurt varjupaigataotluste koormat, eelkõige paigutades ümber suure hulga taotlejaid, kes ilmselgelt vajavad rahvusvahelist kaitset ja kes saabuvad Itaalia ja Kreeka territooriumile pärast kuupäeva, mil käesolev otsus muutub kohaldatavaks. Lähtudes 2014. aastal ebaseaduslikult Itaalia ja Kreeka territooriumile sisenenud kolmandate riikide kodanike üldarvust ja ilmselgelt rahvusvahelist kaitset vajavate isikute arvust, tuleks Itaaliast ja Kreekast ümber paigutada kokku 40 000 taotlejat, kes ilmselgelt vajavad rahvusvahelist kaitset. See arv vastab ligikaudu 40 %-le kolmandate riikide kodanike koguarvust, kes ilmselgelt vajavad rahvusvahelist kaitset ja kes 2014. aastal sisenesid ebaseaduslikult Itaaliasse ja Kreekasse. Seega kujutab käesoleva otsusega kavandatav ümberpaigutamismeede endast
  vastutuse
  õiglast jagamist ühelt poolt Itaalia ja Kreeka ning teiselt poolt teiste liikmesriikide vahel. Tuginedes samadele kättesaadavatele üldnäitajatele 2014. aasta ja 2015. aasta esimese nelja kuu kohta Itaalia ja Kreeka võrdluses, tuleks 60 % neist taotlejatest paigutada ümber Itaaliast ja 40 % Kreekast. Kooskõlas komisjoni teatise „Euroopa rände tegevuskava“ lisaga peaks kavandatavate jaotuskvootide aluseks olema:
  Komisjon peaks hindama kuue kuu jooksul pärast käesoleva otsuse jõustumist Itaaliast ja Kreekast ümber paigutatavate isikute osakaalu, lähtudes viimastest olemasolevatest andmetest, et kohandada otsust vastavalt muutuvatele pagulasvoogudele. Hädaolukorras ümberpaigutamise mehhanism ei lahenda liidu välispiiridel tekkinud varjupaigataotlejate surve probleemi pikas perspektiivis, vaid on pigem esimene proovikivi seoses tulevase seadusandliku ettepanekuga ELi toimimise lepingu artikli 78 lõike 2 kohase püsiva erakorralise ümberpaigutamiskava kohta, ning on seetõttu esialgu piiratud 40 000 taotlejaga. Vajaduse korral tuleks siiski kaaluda ümberpaigutamiskohtade arvu suurendamist, et teha kiiresti muutuvate pagulasvoogude ja käesoleva otsuse kohaldamise käigus ilmnevate arengusuundade järgi vajalikud kohandused. Kõik püsiva hädaolukorras ümberpaigutamise mehhanismiga seotud ettepanekud peavad põhinema suuremal solidaarsusesse panustamisel ja vastutuse jagamisel liikmesriikide vahel ning hõlmama saadaolevate ümberpaigutuskohtade arvu märkimisväärset suurendamist, et kohaneda kiiresti muutuvate rändevoogude ja arengusuundadega. Selle mehhanismi aluseks tuleks võtta selgelt määratletud kriteeriumid, sealhulgas kolmandate riikide kodanike ootamatu sissevool ja varjupaigataotlejate erakordselt suur surve, et tagada mehhanismi rakendumine läbipaistvate ja objektiivsete näitajate põhjal.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 20 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (20a) | ELi toimimise lepingu artikli 78 lõike 2 kohase püsiva ümberpaigutamismehhanismi kavandamisel peaks komisjon rändajate jaotuskvootide määramise kriteeriumina nägema muu hulgas ette ka liikmesriigi territooriumi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(20a)

ELi toimimise lepingu artikli 78 lõike 2 kohase püsiva ümberpaigutamismehhanismi kavandamisel peaks komisjon rändajate jaotuskvootide määramise kriteeriumina nägema muu hulgas ette ka liikmesriigi territooriumi.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 21

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (21) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 516/2014 (1) loodud Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond toetab liikmesriikide vahel kokku lepitud
  kohustuste jagamise
  toiminguid ja on avatud uutele poliitilistele arengutele selles valdkonnas. Määruse (EL) nr 516/2014 artikli 7 lõikes 2 on liikmesriikidele ette nähtud võimalus rakendada meetmeid seoses rahvusvahelise kaitse taotlejate ületoomisega osana nende riiklikest programmidest, samas kui määruse (EL) nr 516/2014 artiklis 18 on ette nähtud 6 000 euro suuruse ühekordse makse võimalus rahvusvahelise kaitse saajate ületoomisel teisest liikmesriigist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 516/2014 (1) loodud Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond toetab liikmesriikide vahel kokku lepitud
  kohustuste jagamise
  toiminguid ja on avatud uutele poliitilistele arengutele selles valdkonnas. Määruse (EL) nr 516/2014 artikli 7 lõikes 2 on liikmesriikidele ette nähtud võimalus rakendada meetmeid seoses rahvusvahelise kaitse taotlejate ületoomisega osana nende riiklikest programmidest, samas kui määruse (EL) nr 516/2014 artiklis 18 on ette nähtud 6 000 euro suuruse ühekordse makse võimalus rahvusvahelise kaitse saajate ületoomisel teisest liikmesriigist.

| (21) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 516/2014 (1) loodud Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond toetab liikmesriikide vahel kokku lepitud
  vastutuse õiglase jagamisega seotud
  toiminguid ja on avatud uutele poliitilistele arengutele selles valdkonnas. Määruse (EL) nr 516/2014 artikli 7 lõikes 2 on liikmesriikidele ette nähtud võimalus rakendada meetmeid seoses rahvusvahelise kaitse taotlejate ületoomisega osana nende riiklikest programmidest, samas kui määruse (EL) nr 516/2014 artiklis 18 on ette nähtud 6 000 euro suuruse ühekordse makse võimalus rahvusvahelise kaitse saajate ületoomisel teisest liikmesriigist. |
| --- | --- |

(21)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 516/2014 (1) loodud Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond toetab liikmesriikide vahel kokku lepitud
  vastutuse õiglase jagamisega seotud
  toiminguid ja on avatud uutele poliitilistele arengutele selles valdkonnas. Määruse (EL) nr 516/2014 artikli 7 lõikes 2 on liikmesriikidele ette nähtud võimalus rakendada meetmeid seoses rahvusvahelise kaitse taotlejate ületoomisega osana nende riiklikest programmidest, samas kui määruse (EL) nr 516/2014 artiklis 18 on ette nähtud 6 000 euro suuruse ühekordse makse võimalus rahvusvahelise kaitse saajate ületoomisel teisest liikmesriigist.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 21 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (21a) | Komisjon peaks kontrollima iga taotleja ümberpaigutamiseks eraldatava 6000 euro suuruse summa kasutamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21a)

Komisjon peaks kontrollima iga taotleja ümberpaigutamiseks eraldatava 6000 euro suuruse summa kasutamist.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 25

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (25) | Otsustades, millised ilmselgelt rahvusvahelist kaitset vajavad taotlejad tuleks Itaaliast ja Kreekast ümber paigutada, tuleks eelistada haavatavaid taotlejaid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/33/EL (10)

  artikli
   22 tähenduses. Sellega seoses tuleks eelistähtsustada taotlejate erivajadusi, sealhulgas tervist.
  Esmajärjekorras
  tuleks alati arvesse võtta lapse huve. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(25)

Otsustades, millised ilmselgelt rahvusvahelist kaitset vajavad taotlejad tuleks Itaaliast ja Kreekast ümber paigutada, tuleks eelistada haavatavaid taotlejaid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/33/EL (10)

  artikli
   22 tähenduses. Sellega seoses tuleks eelistähtsustada taotlejate erivajadusi, sealhulgas tervist.
  Esmajärjekorras
  tuleks alati arvesse võtta lapse huve.

| (25) | Otsustades, millised ilmselgelt rahvusvahelist kaitset vajavad taotlejad tuleks Itaaliast ja Kreekast ümber paigutada, tuleks eelistada haavatavaid taotlejaid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/33/EL (10)

  artiklite 21 ja
   22 tähenduses
  , kelle hulgast tuleks omakorda pöörata erilist tähelepanu saatjata alaealistele
  .
  Haavatavate isikute eriolukorraga arvestamiseks peavad liikmesriigid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2013/33/EL ja 2013/32/EL

   (1 bis)

  kohaselt individuaalselt hindama isikute haavatavust, pidades silmas nende vastuvõtuga seotud ja menetluslikke erivajadusi. Seepärast peavad liikmesriigid, et tagada tulemuslikult nende liidu õigusaktide kohased õigused, aktiivselt tegelema varjupaigataotlejate individuaalsete vajaduste hindamisega ega saa tugineda pelgalt nende enesemääramisele.
  Sellega seoses tuleks eelistähtsustada taotlejate erivajadusi, sealhulgas tervist.
  Kõikides käesoleva otsusega ette nähtud menetlustes
  tuleks
  esmajärjekorras
  alati arvesse võtta lapse huve
  ning Euroopa Kohtu poolt 6. juunil 2013. aastal kohtuasjas C-648/11

   (1 ter)

  tehtud otsuses sätestatud olulisi põhimõtteid ei tohiks kunagi rikkuda
  . |
| --- | --- |

(25)

Otsustades, millised ilmselgelt rahvusvahelist kaitset vajavad taotlejad tuleks Itaaliast ja Kreekast ümber paigutada, tuleks eelistada haavatavaid taotlejaid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/33/EL (10)

  artiklite 21 ja
   22 tähenduses
  , kelle hulgast tuleks omakorda pöörata erilist tähelepanu saatjata alaealistele
  .
  Haavatavate isikute eriolukorraga arvestamiseks peavad liikmesriigid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2013/33/EL ja 2013/32/EL

   (1 bis)

  kohaselt individuaalselt hindama isikute haavatavust, pidades silmas nende vastuvõtuga seotud ja menetluslikke erivajadusi. Seepärast peavad liikmesriigid, et tagada tulemuslikult nende liidu õigusaktide kohased õigused, aktiivselt tegelema varjupaigataotlejate individuaalsete vajaduste hindamisega ega saa tugineda pelgalt nende enesemääramisele.
  Sellega seoses tuleks eelistähtsustada taotlejate erivajadusi, sealhulgas tervist.
  Kõikides käesoleva otsusega ette nähtud menetlustes
  tuleks
  esmajärjekorras
  alati arvesse võtta lapse huve
  ning Euroopa Kohtu poolt 6. juunil 2013. aastal kohtuasjas C-648/11

   (1 ter)

  tehtud otsuses sätestatud olulisi põhimõtteid ei tohiks kunagi rikkuda
  .

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 26

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (26) | Selleks et otsustada, milline liikmesriik peaks olema ümberpaigutamise sihtliikmesriik, tuleks lisaks erilist tähelepanu pöörata asjaomaste taotlejate kvalifikatsioonile, mis võiks hõlbustada nende integreerumist ümberpaigutamise sihtliikmesriigis, näiteks nende keeleoskusele. Eriti haavatavate taotlejate puhul tuleks arvesse võtta ümberpaigutamise sihtliikmesriigi suutlikkust pakkuda neile taotlejatele piisavat tuge. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(26)

Selleks et otsustada, milline liikmesriik peaks olema ümberpaigutamise sihtliikmesriik, tuleks lisaks erilist tähelepanu pöörata asjaomaste taotlejate kvalifikatsioonile, mis võiks hõlbustada nende integreerumist ümberpaigutamise sihtliikmesriigis, näiteks nende keeleoskusele. Eriti haavatavate taotlejate puhul tuleks arvesse võtta ümberpaigutamise sihtliikmesriigi suutlikkust pakkuda neile taotlejatele piisavat tuge.

| (26) | Selleks et otsustada, milline liikmesriik peaks olema ümberpaigutamise sihtliikmesriik, tuleks lisaks erilist tähelepanu pöörata asjaomaste taotlejate
  eelistustele ja
  kvalifikatsioonile, mis võiks hõlbustada nende integreerumist ümberpaigutamise sihtliikmesriigis, näiteks nende keeleoskusele
  , perekondlikele sidemetele, mis ei piirdu määruse (EL) nr 604/2013 määratlusega pereliikmete kohta, sotsiaalsetele suhetele, kultuurilistele sidemetele, varasemale viibimisele mingis liikmesriigis, varasemale õppimis- ja töökogemusele konkreetse liikmesriigi ettevõttes või organisatsioonis ning teatavatele kvalifikatsioonidele, mis võivad olla olulised taotlejate integreerimiseks ümberpaigutamise sihtliikmesriigi tööturule
  .
  Sellest tulenevalt peaksid liikmesriigid hõlbustama taotlejate diplomite, kvalifikatsioonide ja oskuste tulemuslikku tunnustamist. Peale selle võivad liikmesriigid taotlejaid teavitada nende võimalustest tööturul.
  Eriti haavatavate taotlejate puhul tuleks arvesse võtta ümberpaigutamise sihtliikmesriigi suutlikkust pakkuda neile taotlejatele piisavat tuge.
  Kuigi taotlejatel ei ole õigust valida ümberpaigutamise sihtliikmesriiki, tuleks nende vajadusi, eelistusi ja kvalifikatsiooni arvesse võtta, kuivõrd see on võimalik. |
| --- | --- |

(26)

Selleks et otsustada, milline liikmesriik peaks olema ümberpaigutamise sihtliikmesriik, tuleks lisaks erilist tähelepanu pöörata asjaomaste taotlejate
  eelistustele ja
  kvalifikatsioonile, mis võiks hõlbustada nende integreerumist ümberpaigutamise sihtliikmesriigis, näiteks nende keeleoskusele
  , perekondlikele sidemetele, mis ei piirdu määruse (EL) nr 604/2013 määratlusega pereliikmete kohta, sotsiaalsetele suhetele, kultuurilistele sidemetele, varasemale viibimisele mingis liikmesriigis, varasemale õppimis- ja töökogemusele konkreetse liikmesriigi ettevõttes või organisatsioonis ning teatavatele kvalifikatsioonidele, mis võivad olla olulised taotlejate integreerimiseks ümberpaigutamise sihtliikmesriigi tööturule
  .
  Sellest tulenevalt peaksid liikmesriigid hõlbustama taotlejate diplomite, kvalifikatsioonide ja oskuste tulemuslikku tunnustamist. Peale selle võivad liikmesriigid taotlejaid teavitada nende võimalustest tööturul.
  Eriti haavatavate taotlejate puhul tuleks arvesse võtta ümberpaigutamise sihtliikmesriigi suutlikkust pakkuda neile taotlejatele piisavat tuge.
  Kuigi taotlejatel ei ole õigust valida ümberpaigutamise sihtliikmesriiki, tuleks nende vajadusi, eelistusi ja kvalifikatsiooni arvesse võtta, kuivõrd see on võimalik.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 26 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (26a) | Maltalt ümberpaigutamise katseprojektiga (EUREMA) saadud kogemuste põhjal tuleks ootusi ja eelistusi niivõrd, kui see on võimalik, arvesse võtta. Esimese sammuna tuleks anda taotlejatele võimalus väljendada oma eelistusi. Nad peaksid liikmesriigid eelistuse järgi järjestama ja põhjendama oma eelistusi selliste teguritega nagu perekondlikud, sotsiaalsed ja kultuurilised sidemed, näiteks keeleoskus, seal varasem viibimine, varasemad õpingud või varasem töökogemus. See peaks toimuma esmase menetlemise käigus. Teise sammuna tuleks vastavaid liikmesriike taotlejate eelistustest teavitada. Neile tuleks siis anda võimalus märkida oma eelistusi taotlejate suhtes nende taotlejate hulgast, kes väljendasid eelistust asjaomase liikmesriigi suhtes. Liikmesriigid peaksid põhjendama oma eelistusi selliste aspektidega nagu perekondlikud ning sotsiaalsed ja kultuurilised sidemed. Liikmesriikide määratud kontaktametnikud saaksid menetlusele kaasa aidata asjaomaste taotlejatega vestluste korraldamise teel. Ühtlasi peaks taotlejatel olema võimalus konsulteerida teiste osalejatega, nagu valitsusvälised organisatsioonid, ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet ja Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon. Lõpuks peaksid Itaalia ja Kreeka võtma Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti abiga vastu otsuse iga taotleja ümberpaigutamise kohta konkreetsesse liikmesriiki, arvestades seejuures võimalikult suurel määral eelistustega. ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametiga tuleks konsulteerida ümberasustamise valdkonnas välja töötatud parimate tavade ning muu hulgas eelistuste ja konkreetse kvalifikatsiooni käsitlemise küsimustes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(26a)

Maltalt ümberpaigutamise katseprojektiga (EUREMA) saadud kogemuste põhjal tuleks ootusi ja eelistusi niivõrd, kui see on võimalik, arvesse võtta. Esimese sammuna tuleks anda taotlejatele võimalus väljendada oma eelistusi. Nad peaksid liikmesriigid eelistuse järgi järjestama ja põhjendama oma eelistusi selliste teguritega nagu perekondlikud, sotsiaalsed ja kultuurilised sidemed, näiteks keeleoskus, seal varasem viibimine, varasemad õpingud või varasem töökogemus. See peaks toimuma esmase menetlemise käigus. Teise sammuna tuleks vastavaid liikmesriike taotlejate eelistustest teavitada. Neile tuleks siis anda võimalus märkida oma eelistusi taotlejate suhtes nende taotlejate hulgast, kes väljendasid eelistust asjaomase liikmesriigi suhtes. Liikmesriigid peaksid põhjendama oma eelistusi selliste aspektidega nagu perekondlikud ning sotsiaalsed ja kultuurilised sidemed. Liikmesriikide määratud kontaktametnikud saaksid menetlusele kaasa aidata asjaomaste taotlejatega vestluste korraldamise teel. Ühtlasi peaks taotlejatel olema võimalus konsulteerida teiste osalejatega, nagu valitsusvälised organisatsioonid, ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet ja Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon. Lõpuks peaksid Itaalia ja Kreeka võtma Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti abiga vastu otsuse iga taotleja ümberpaigutamise kohta konkreetsesse liikmesriiki, arvestades seejuures võimalikult suurel määral eelistustega. ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametiga tuleks konsulteerida ümberasustamise valdkonnas välja töötatud parimate tavade ning muu hulgas eelistuste ja konkreetse kvalifikatsiooni käsitlemise küsimustes.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 26 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (26b) | Kogu ümberpaigutamismenetluse vältel tuleks täielikult järgida ELi toimimise lepingu artiklis 10 sätestatud mittediskrimineerimise põhimõtet. Diskrimineerimine soo, vanuse, etnilise päritolu, puude ja usutunnistuse alusel on ELi toimimise lepingu selge rikkumine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(26b)

Kogu ümberpaigutamismenetluse vältel tuleks täielikult järgida ELi toimimise lepingu artiklis 10 sätestatud mittediskrimineerimise põhimõtet. Diskrimineerimine soo, vanuse, etnilise päritolu, puude ja usutunnistuse alusel on ELi toimimise lepingu selge rikkumine.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 28

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (28) | Määruses (EL) nr 604/2013 sätestatud õiguslikud ja menetluslikud tagatised jäävad käesoleva otsusega hõlmatud taotlejate suhtes kohaldatavaks. Lisaks tuleks taotlejaid teavitada käesolevas otsuses sätestatud ümberpaigutamismenetlusest ja neile tuleks teatavaks teha ümberpaigutamisotsus.
  Arvestades, et taotlejal ei ole liidu õiguse alusel õigust ise valida liikmesriiki, kes vastutab tema taotluse läbivaatamise eest,
  peaks
  tal
  olema õigus määruse (EL) nr 604/2013 kohasele tõhusale õiguskaitsevahendile, mida kasutada ümberpaigutumisotsuse puhul
  , üksnes selleks, et tagada tema põhiõiguste järgimine
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(28)

Määruses (EL) nr 604/2013 sätestatud õiguslikud ja menetluslikud tagatised jäävad käesoleva otsusega hõlmatud taotlejate suhtes kohaldatavaks. Lisaks tuleks taotlejaid teavitada käesolevas otsuses sätestatud ümberpaigutamismenetlusest ja neile tuleks teatavaks teha ümberpaigutamisotsus.
  Arvestades, et taotlejal ei ole liidu õiguse alusel õigust ise valida liikmesriiki, kes vastutab tema taotluse läbivaatamise eest,
  peaks
  tal
  olema õigus määruse (EL) nr 604/2013 kohasele tõhusale õiguskaitsevahendile, mida kasutada ümberpaigutumisotsuse puhul
  , üksnes selleks, et tagada tema põhiõiguste järgimine
  .

| (28) | Määruses (EL) nr 604/2013 sätestatud õiguslikud ja menetluslikud tagatised jäävad käesoleva otsusega hõlmatud taotlejate suhtes kohaldatavaks. Lisaks tuleks taotlejaid teavitada käesolevas otsuses sätestatud ümberpaigutamismenetlusest ja neile tuleks teatavaks teha ümberpaigutamisotsus.
  Taotlejal
  peaks olema õigus määruse (EL) nr 604/2013
  ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 47
  kohasele tõhusale õiguskaitsevahendile, mida kasutada ümberpaigutumisotsuse puhul. |
| --- | --- |

(28)

Määruses (EL) nr 604/2013 sätestatud õiguslikud ja menetluslikud tagatised jäävad käesoleva otsusega hõlmatud taotlejate suhtes kohaldatavaks. Lisaks tuleks taotlejaid teavitada käesolevas otsuses sätestatud ümberpaigutamismenetlusest ja neile tuleks teatavaks teha ümberpaigutamisotsus.
  Taotlejal
  peaks olema õigus määruse (EL) nr 604/2013
  ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 47
  kohasele tõhusale õiguskaitsevahendile, mida kasutada ümberpaigutumisotsuse puhul.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 30

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (30) | Tuleks võtta meetmeid, et vältida ümberpaigutatud isikute teisest rännet ümberpaigutamise sihtliikmesriigist teistesse liikmesriikidesse.
  Eelkõige
  tuleks taotlejaid teavitada liikmesriikide piires edasiliikumise tagajärgedest ja asjaolust, et kui ümberpaigutamise sihtliikmesriik annab neile rahvusvahelise kaitse, on neil rahvusvahelise kaitsega kaasnevad õigused olemas põhimõtteliselt ainult selles liikmesriigis. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(30)

Tuleks võtta meetmeid, et vältida ümberpaigutatud isikute teisest rännet ümberpaigutamise sihtliikmesriigist teistesse liikmesriikidesse.
  Eelkõige
  tuleks taotlejaid teavitada liikmesriikide piires edasiliikumise tagajärgedest ja asjaolust, et kui ümberpaigutamise sihtliikmesriik annab neile rahvusvahelise kaitse, on neil rahvusvahelise kaitsega kaasnevad õigused olemas põhimõtteliselt ainult selles liikmesriigis.

| (30) | Tuleks võtta meetmeid, et vältida ümberpaigutatud isikute teisest rännet ümberpaigutamise sihtliikmesriigist teistesse liikmesriikidesse.
  Taotlejate eelistuste, sealhulgas selliste perekondlike sidemete, mis ei piirdu määruses (EL) nr 604/2013 sätestatuga perekonna kohta, ning sotsiaalsete ja kultuuriliste sidemete võimalikult suurel määral arvesse võtmine on lihtne meede, mis aitab kaasa sellele, et taotlejatel tekiks ümberpaigutamise sihtliikmesriiki kuulumise tunne. Taotlejatele tuleks anda keeles, millest nad saavad aru või peaksid kõigi eelduste kohaselt aru saama, kogu vajalik teave sihtkoha kohta, ning juhul, kui nende eelistust ei olnud võimalik täielikult arvesse võtta, selle põhjuste kohta. Edaspidise teisese rände vältimiseks
  tuleks taotlejaid teavitada liikmesriikide piires edasiliikumise tagajärgedest
  , nagu on sätestatud määruse (EL) nr 604/2013 artiklis 4,
  ja asjaolust, et kui ümberpaigutamise sihtliikmesriik annab neile rahvusvahelise kaitse, on neil rahvusvahelise kaitsega kaasnevad õigused olemas põhimõtteliselt ainult selles liikmesriigis. |
| --- | --- |

(30)

Tuleks võtta meetmeid, et vältida ümberpaigutatud isikute teisest rännet ümberpaigutamise sihtliikmesriigist teistesse liikmesriikidesse.
  Taotlejate eelistuste, sealhulgas selliste perekondlike sidemete, mis ei piirdu määruses (EL) nr 604/2013 sätestatuga perekonna kohta, ning sotsiaalsete ja kultuuriliste sidemete võimalikult suurel määral arvesse võtmine on lihtne meede, mis aitab kaasa sellele, et taotlejatel tekiks ümberpaigutamise sihtliikmesriiki kuulumise tunne. Taotlejatele tuleks anda keeles, millest nad saavad aru või peaksid kõigi eelduste kohaselt aru saama, kogu vajalik teave sihtkoha kohta, ning juhul, kui nende eelistust ei olnud võimalik täielikult arvesse võtta, selle põhjuste kohta. Edaspidise teisese rände vältimiseks
  tuleks taotlejaid teavitada liikmesriikide piires edasiliikumise tagajärgedest
  , nagu on sätestatud määruse (EL) nr 604/2013 artiklis 4,
  ja asjaolust, et kui ümberpaigutamise sihtliikmesriik annab neile rahvusvahelise kaitse, on neil rahvusvahelise kaitsega kaasnevad õigused olemas põhimõtteliselt ainult selles liikmesriigis.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 30 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (30a) | Rahvusvahelise kaitse taotlejate või saajate nõusolek ümberpaigutamiseks on liidu teiseste õigusaktide kohaselt kehtiv põhimõte, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 516/2014 artikli 7 lõikes 2 ning mutatis mutandis määruse (EL) nr 439/2010

   (1 bis)

  artiklis 5 ja määruse (EL) nr 604/2013 artikli 17 lõikes 2, võttes arvesse, et ELi toimimise lepingu artikli 78 lõike 3 alusel on liidu õiguse suhtes erandite tegemine võimalik vaid väga piiratud tingimustel. Tagada tuleb hädaolukorras ümberpaigutamise mehhanismi tulemuslik rakendamine, arvestades asjaolu, et nõusolek on eriti tähtis teisese rände vältimiseks, mistõttu seda tuleks üldjuhul küsida juba enne ümberpaigutamist. Kui isik ei anna oma nõusolekut, ei tohiks teda üldiselt ümber paigutada, vaid seda võimalust tuleks pakkuda teisele isikule. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(30a)

Rahvusvahelise kaitse taotlejate või saajate nõusolek ümberpaigutamiseks on liidu teiseste õigusaktide kohaselt kehtiv põhimõte, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 516/2014 artikli 7 lõikes 2 ning mutatis mutandis määruse (EL) nr 439/2010

   (1 bis)

  artiklis 5 ja määruse (EL) nr 604/2013 artikli 17 lõikes 2, võttes arvesse, et ELi toimimise lepingu artikli 78 lõike 3 alusel on liidu õiguse suhtes erandite tegemine võimalik vaid väga piiratud tingimustel. Tagada tuleb hädaolukorras ümberpaigutamise mehhanismi tulemuslik rakendamine, arvestades asjaolu, et nõusolek on eriti tähtis teisese rände vältimiseks, mistõttu seda tuleks üldjuhul küsida juba enne ümberpaigutamist. Kui isik ei anna oma nõusolekut, ei tohiks teda üldiselt ümber paigutada, vaid seda võimalust tuleks pakkuda teisele isikule.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesoleva otsusega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Itaalia ja Kreeka toetuseks, et võimaldada neil toime tulla hädaolukorraga, mille on põhjustanud kolmandate riikide kodanike ootamatu sissevool nendesse liikmesriikidesse. | Käesoleva otsusega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas
  siduvad
  ajutised
  erakorralised
  meetmed Itaalia ja Kreeka toetuseks, et võimaldada neil toime tulla hädaolukorraga, mille on põhjustanud kolmandate riikide kodanike
  või kodakondsuseta isikute
  ootamatu sissevool nendesse liikmesriikidesse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Käesoleva otsusega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Itaalia ja Kreeka toetuseks, et võimaldada neil toime tulla hädaolukorraga, mille on põhjustanud kolmandate riikide kodanike ootamatu sissevool nendesse liikmesriikidesse.

Käesoleva otsusega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas
  siduvad
  ajutised
  erakorralised
  meetmed Itaalia ja Kreeka toetuseks, et võimaldada neil toime tulla hädaolukorraga, mille on põhjustanud kolmandate riikide kodanike
  või kodakondsuseta isikute
  ootamatu sissevool nendesse liikmesriikidesse.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | „taotleja“ – kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik, kes on esitanud rahvusvahelise kaitse taotluse, mille suhtes ei ole lõplikku otsust veel tehtud; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

b)

„taotleja“ – kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik, kes on esitanud rahvusvahelise kaitse taotluse, mille suhtes ei ole lõplikku otsust veel tehtud;

| b) | „taotleja“ – kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik, kes on esitanud rahvusvahelise kaitse taotluse, mille suhtes ei ole lõplikku otsust veel tehtud
  , nagu on osutatud direktiivi 2011/95/EL artikli 2 punktis i
  ; |
| --- | --- |

b)

„taotleja“ – kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik, kes on esitanud rahvusvahelise kaitse taotluse, mille suhtes ei ole lõplikku otsust veel tehtud
  , nagu on osutatud direktiivi 2011/95/EL artikli 2 punktis i
  ;

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| d) | „pereliikmed“ – Euroopa Parlamendi
  ja
  nõukogu määruse (EL) nr 604/2013 artikli 2 punktis g määratletud pereliikmed
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

d)

„pereliikmed“ – Euroopa Parlamendi
  ja
  nõukogu määruse (EL) nr 604/2013 artikli 2 punktis g määratletud pereliikmed
  ;

| d) | „lähisugulased“ – abikaasa, lapsed, vanemad, vanema hooldusõigust teostavad isikud, vanavanemad
  ja
  lapselapsed
  ; |
| --- | --- |

d)

„lähisugulased“ – abikaasa, lapsed, vanemad, vanema hooldusõigust teostavad isikud, vanavanemad
  ja
  lapselapsed
  ;

(Läbiv muudatusettepanek. Kehtib kogu komisjoni ettepaneku teksti ulatuses.)

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt f a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | fa) | „eelistus“ – taotleja väljendatud eelistus kindla liikmesriigi suhtes või liikmesriigi väljendatud eelistus kindla taotleja suhtes, mida on põhjendatud selliste teguritega nagu perekondlikud sidemed, mis ei piirdu määruse (EL) nr 604/2013 artikli 2 punktis g esitatud määratlusega pereliikmete kohta, sotsiaalsed sidemed, nagu sidemed etniliste ja kultuuriliste kogukondadega, ning kultuurilised sidemed eelistatud liikmesriigiga, näiteks keeleoskus, varasem viibimine liikmesriigis või varasemad õpingud või tööalased suhted asjaomase liikmesriigi ettevõtete või organisatsioonidega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

fa)

„eelistus“ – taotleja väljendatud eelistus kindla liikmesriigi suhtes või liikmesriigi väljendatud eelistus kindla taotleja suhtes, mida on põhjendatud selliste teguritega nagu perekondlikud sidemed, mis ei piirdu määruse (EL) nr 604/2013 artikli 2 punktis g esitatud määratlusega pereliikmete kohta, sotsiaalsed sidemed, nagu sidemed etniliste ja kultuuriliste kogukondadega, ning kultuurilised sidemed eelistatud liikmesriigiga, näiteks keeleoskus, varasem viibimine liikmesriigis või varasemad õpingud või tööalased suhted asjaomase liikmesriigi ettevõtete või organisatsioonidega.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 3 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Rändevoogude muutuva iseloomu tõttu tuleks ümberpaigutatavate abisaajate sihtrühma hinnata kvartalipõhiselt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Rändevoogude muutuva iseloomu tõttu tuleks ümberpaigutatavate abisaajate sihtrühma hinnata kvartalipõhiselt.

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Selleks et kergendada Itaalia ja Kreeka suurt varjupaigataotluste koormust ning hakkama saada olulise proovikiviga seoses tulevase seadusandliku ettepanekuga aluslepingu artikli 78 lõike 2 kohase alalise erakorralise ümberpaigutamiskava kohta, tuleb Itaaliast ja Kreekast esialgu ümber paigutada kokku 110 000 taotlejat. Vajaduse korral tuleks kaaluda selle arvu suurendamist, et teha kiiresti muutuvate pagulasvoogude ja käesoleva otsuse kohaldamise käigus ilmnevate arengusuundade järgi vajalikud kohandused. |
| 1.   Itaaliast
  paigutatakse
  teiste liikmesriikide territooriumile ümber
  24 000
  taotlejat
  , nagu on sätestatud I lisas
  . | 1.   
  Esialgu paigutatakse
  Itaaliast teiste liikmesriikide territooriumile ümber
  40 000
  taotlejat. |
| 2.   Kreekast
  paigutatakse
  teiste liikmesriikide territooriumile ümber
  16 000
  taotlejat
  , nagu on sätestatud II lisas
  . | 2.   
  Esialgu paigutatakse
  Kreekast teiste liikmesriikide territooriumile ümber
  70 000
  taotlejat. |
| | 2 a.
     
  Komisjon hindab [kuue kuu jooksul pärast käesoleva otsuse jõustumist] Itaaliast ja Kreekast ümberpaigutatavate isikute osakaalu, et kohandada otsust vastavalt muutuvatele pagulasvoogudele, lähtudes Frontexi viimastest olemasolevatest andmetest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

-1.
     
  Selleks et kergendada Itaalia ja Kreeka suurt varjupaigataotluste koormust ning hakkama saada olulise proovikiviga seoses tulevase seadusandliku ettepanekuga aluslepingu artikli 78 lõike 2 kohase alalise erakorralise ümberpaigutamiskava kohta, tuleb Itaaliast ja Kreekast esialgu ümber paigutada kokku 110 000 taotlejat. Vajaduse korral tuleks kaaluda selle arvu suurendamist, et teha kiiresti muutuvate pagulasvoogude ja käesoleva otsuse kohaldamise käigus ilmnevate arengusuundade järgi vajalikud kohandused.

1.   Itaaliast
  paigutatakse
  teiste liikmesriikide territooriumile ümber
  24 000
  taotlejat
  , nagu on sätestatud I lisas
  .

1.   
  Esialgu paigutatakse
  Itaaliast teiste liikmesriikide territooriumile ümber
  40 000
  taotlejat.

2.   Kreekast
  paigutatakse
  teiste liikmesriikide territooriumile ümber
  16 000
  taotlejat
  , nagu on sätestatud II lisas
  .

2.   
  Esialgu paigutatakse
  Kreekast teiste liikmesriikide territooriumile ümber
  70 000
  taotlejat.

2 a.
     
  Komisjon hindab [kuue kuu jooksul pärast käesoleva otsuse jõustumist] Itaaliast ja Kreekast ümberpaigutatavate isikute osakaalu, et kohandada otsust vastavalt muutuvatele pagulasvoogudele, lähtudes Frontexi viimastest olemasolevatest andmetest.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 4a |
| | Nõusolek |
| | Taotlejalt tuleks tema ümberpaigutamiseks üldjuhul küsida nõusolek. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 4a

Nõusolek

Taotlejalt tuleks tema ümberpaigutamiseks üldjuhul küsida nõusolek.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 5 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Itaalia ja Kreeka teevad käesoleva otsuse kohaldamise ajal korrapäraste ajavahemike järel EASO ja
  vajaduse korral lõikes 8 osutatud liikmesriikide kontaktametnike
  abiga kindlaks taotlejad, kes paigutatakse ümber teistesse liikmesriikidesse, ja teatavad nende liikmesriikide kontaktpunktidele ja EASO-le nende taotlejate arvu, keda on võimalik ümber paigutada. Seejuures eelistähtsustatakse haavatavaid taotlejaid direktiivi 2013/33/EL
  artikli
   22 tähenduses. | 2.   Itaalia ja Kreeka teevad käesoleva otsuse kohaldamise ajal korrapäraste ajavahemike järel EASO ja
  teiste asjaomaste asutuste
  abiga kindlaks taotlejad, kes paigutatakse ümber teistesse liikmesriikidesse, ja teatavad nende liikmesriikide kontaktpunktidele ja EASO-le nende taotlejate arvu, keda on võimalik ümber paigutada. Seejuures eelistähtsustatakse haavatavaid taotlejaid direktiivi 2013/33/EL
  artiklite 21 ja
  22 tähenduses
  ning pööratakse erilist tähelepanu saatjata alaealistele
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Itaalia ja Kreeka teevad käesoleva otsuse kohaldamise ajal korrapäraste ajavahemike järel EASO ja
  vajaduse korral lõikes 8 osutatud liikmesriikide kontaktametnike
  abiga kindlaks taotlejad, kes paigutatakse ümber teistesse liikmesriikidesse, ja teatavad nende liikmesriikide kontaktpunktidele ja EASO-le nende taotlejate arvu, keda on võimalik ümber paigutada. Seejuures eelistähtsustatakse haavatavaid taotlejaid direktiivi 2013/33/EL
  artikli
   22 tähenduses.

2.   Itaalia ja Kreeka teevad käesoleva otsuse kohaldamise ajal korrapäraste ajavahemike järel EASO ja
  teiste asjaomaste asutuste
  abiga kindlaks taotlejad, kes paigutatakse ümber teistesse liikmesriikidesse, ja teatavad nende liikmesriikide kontaktpunktidele ja EASO-le nende taotlejate arvu, keda on võimalik ümber paigutada. Seejuures eelistähtsustatakse haavatavaid taotlejaid direktiivi 2013/33/EL
  artiklite 21 ja
  22 tähenduses
  ning pööratakse erilist tähelepanu saatjata alaealistele
  .

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 5 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Niipea kui võimalik pärast lõikes 2 nimetatud teabe saamist annavad liikmesriigid teada nende taotlejate arvu, keda on vastavalt I ja II lisas sätestatud arvude piires võimalik viivitamatult nende territooriumile ümber paigutada, ja esitavad muu asjakohase teabe. | 3.   Niipea kui võimalik pärast lõikes 2 nimetatud teabe saamist annavad liikmesriigid teada
  , milline on nende suutlikkus rändajaid vastu võtta, ja
  nende taotlejate arvu, keda on vastavalt I ja II lisas sätestatud arvude piires võimalik viivitamatult nende territooriumile ümber paigutada, ja esitavad muu asjakohase teabe. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Niipea kui võimalik pärast lõikes 2 nimetatud teabe saamist annavad liikmesriigid teada nende taotlejate arvu, keda on vastavalt I ja II lisas sätestatud arvude piires võimalik viivitamatult nende territooriumile ümber paigutada, ja esitavad muu asjakohase teabe.

3.   Niipea kui võimalik pärast lõikes 2 nimetatud teabe saamist annavad liikmesriigid teada
  , milline on nende suutlikkus rändajaid vastu võtta, ja
  nende taotlejate arvu, keda on vastavalt I ja II lisas sätestatud arvude piires võimalik viivitamatult nende territooriumile ümber paigutada, ja esitavad muu asjakohase teabe.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 5 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Itaalia ja Kreeka annavad Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti abiga taotlejatele keeles, millest nad saavad aru või peaksid kõigi eelduste kohaselt aru saama, teavet hädaolukorras ümberpaigutamisse kaasatud liikmesriigi kohta. Taotlejatel on juurdepääs ka teabele, mille on esitanud teised osalejad, nagu valitsusvälised organisatsioonid, ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet või Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon. Esmase menetluse käigus palutakse taotlejatel järjestada liikmesriigid eelistuse järjekorras ning oma eelistust põhjendada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Itaalia ja Kreeka annavad Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti abiga taotlejatele keeles, millest nad saavad aru või peaksid kõigi eelduste kohaselt aru saama, teavet hädaolukorras ümberpaigutamisse kaasatud liikmesriigi kohta. Taotlejatel on juurdepääs ka teabele, mille on esitanud teised osalejad, nagu valitsusvälised organisatsioonid, ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet või Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon. Esmase menetluse käigus palutakse taotlejatel järjestada liikmesriigid eelistuse järjekorras ning oma eelistust põhjendada.

Muudatusettepanekud 34 ja 48

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 5 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Taotlejaid, kellelt tuleb määruse (EL) nr 603/2013 artiklis 9 sätestatud kohustuste kohaselt võtta sõrmejäljed, võib ümber paigutada ainult juhul, kui neilt on võetud sõrmejäljed. | 5.   Taotlejaid, kellelt tuleb määruse (EL) nr 603/2013 artiklis 9 sätestatud kohustuste kohaselt võtta
  edastamiseks
  sõrmejäljed, võib ümber paigutada ainult juhul, kui neilt on võetud sõrmejäljed
  nende põhiõigusi täielikult austades ja ilma sunni- või kinnipidamismeetmeteta
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.   Taotlejaid, kellelt tuleb määruse (EL) nr 603/2013 artiklis 9 sätestatud kohustuste kohaselt võtta sõrmejäljed, võib ümber paigutada ainult juhul, kui neilt on võetud sõrmejäljed.

5.   Taotlejaid, kellelt tuleb määruse (EL) nr 603/2013 artiklis 9 sätestatud kohustuste kohaselt võtta
  edastamiseks
  sõrmejäljed, võib ümber paigutada ainult juhul, kui neilt on võetud sõrmejäljed
  nende põhiõigusi täielikult austades ja ilma sunni- või kinnipidamismeetmeteta
  .

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 5 – lõige 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 8.
     
  Kõikide käesolevas artiklis kirjeldatud ümberpaigutamismenetluse aspektide rakendamiseks võivad liikmesriigid otsustada saata Itaaliasse ja Kreekasse kontaktametnikud. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

8.
     
  Kõikide käesolevas artiklis kirjeldatud ümberpaigutamismenetluse aspektide rakendamiseks võivad liikmesriigid otsustada saata Itaaliasse ja Kreekasse kontaktametnikud.

välja jäetud

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 6 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Kui taotleja ümberpaigutamise otsus on vastu võetud,
  kuid enne tegelikku ümberpaigutamist teatavad
  Itaalia ja Kreeka
  asjaomasele isikule kirjalikult otsusest paigutada
  ta
  ümber
  . Selles otsuses nimetatakse ümberpaigutamise sihtliikmesriik. | 4.   Kui taotleja ümberpaigutamise otsus on vastu võetud,
  teavitavad
  Itaalia ja Kreeka
  asjaomast isikut enne tegelikku ümberpaigutamist Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti ja teiste osalejate, näiteks kontaktametnike (kui on olemas) abiga ümberpaigutamise sihtliikmesriigist põhjalikult ja keeles, millest
  ta
  saab aru või peaks kõigi eelduste kohaselt aru saama, või juhul, kui tema eelistusi ei võeta arvesse, siis vastava otsuse põhjustest
  .
  Ühtlasi teavitavad Itaalia ja Kreeka asjaomast isikut kirjalikult otsusest paigutada ta ümber.
  Selles otsuses nimetatakse ümberpaigutamise sihtliikmesriik. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Kui taotleja ümberpaigutamise otsus on vastu võetud,
  kuid enne tegelikku ümberpaigutamist teatavad
  Itaalia ja Kreeka
  asjaomasele isikule kirjalikult otsusest paigutada
  ta
  ümber
  . Selles otsuses nimetatakse ümberpaigutamise sihtliikmesriik.

4.   Kui taotleja ümberpaigutamise otsus on vastu võetud,
  teavitavad
  Itaalia ja Kreeka
  asjaomast isikut enne tegelikku ümberpaigutamist Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti ja teiste osalejate, näiteks kontaktametnike (kui on olemas) abiga ümberpaigutamise sihtliikmesriigist põhjalikult ja keeles, millest
  ta
  saab aru või peaks kõigi eelduste kohaselt aru saama, või juhul, kui tema eelistusi ei võeta arvesse, siis vastava otsuse põhjustest
  .
  Ühtlasi teavitavad Itaalia ja Kreeka asjaomast isikut kirjalikult otsusest paigutada ta ümber.
  Selles otsuses nimetatakse ümberpaigutamise sihtliikmesriik.

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 7 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | taotluste esmane töötlemine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

b)

taotluste esmane töötlemine;

| b) | taotluste esmane töötlemine
  , sealhulgas haavatavuse ja eelistuste kindlakstegemine eesmärgiga tuvastada potentsiaalsed ümberpaigutamist taotlevad isikud, ning taotlejate kontrollimine, sealhulgas nende isiku selge tuvastamine, sõrmejälgede võtmine ja rahvusvahelise kaitse taotlejate registreerimine
  ; |
| --- | --- |

b)

taotluste esmane töötlemine
  , sealhulgas haavatavuse ja eelistuste kindlakstegemine eesmärgiga tuvastada potentsiaalsed ümberpaigutamist taotlevad isikud, ning taotlejate kontrollimine, sealhulgas nende isiku selge tuvastamine, sõrmejälgede võtmine ja rahvusvahelise kaitse taotlejate registreerimine
  ;

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 7 – lõik 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| d) | taotlejate sihtliikmesriiki ümberpaigutamise rakendamine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

d)

taotlejate sihtliikmesriiki ümberpaigutamise rakendamine.

| d) | taotlejate sihtliikmesriiki ümberpaigutamise rakendamine.
  Ümberpaigutamise sihtliikmesriiki üleviimisega seotud kulud ei tohiks põhjustada Kreekale ja Itaaliale lisakoormust. |
| --- | --- |

d)

taotlejate sihtliikmesriiki ümberpaigutamise rakendamine.
  Ümberpaigutamise sihtliikmesriiki üleviimisega seotud kulud ei tohiks põhjustada Kreekale ja Itaaliale lisakoormust.

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 8 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kui Itaalia või Kreeka ei täida lõikes 1 osutatud kohustust, võib komisjon teha otsuse peatada käesoleva otsuse kohaldamine kõnealuse liikmesriigi suhtes kuni kolmeks kuuks. Komisjon võib otsustada sellist peatamist ühel korral veel kolme kuu võrra pikendada. | 2.   Kui Itaalia või Kreeka ei täida lõikes 1 osutatud kohustust, võib komisjon
  pärast seda, kui ta on andnud asjaomasele liikmesriigile võimaluse esitada oma seisukohad,
  teha otsuse peatada käesoleva otsuse kohaldamine kõnealuse liikmesriigi suhtes kuni kolmeks kuuks. Komisjon võib otsustada sellist peatamist ühel korral veel kolme kuu võrra pikendada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kui Itaalia või Kreeka ei täida lõikes 1 osutatud kohustust, võib komisjon teha otsuse peatada käesoleva otsuse kohaldamine kõnealuse liikmesriigi suhtes kuni kolmeks kuuks. Komisjon võib otsustada sellist peatamist ühel korral veel kolme kuu võrra pikendada.

2.   Kui Itaalia või Kreeka ei täida lõikes 1 osutatud kohustust, võib komisjon
  pärast seda, kui ta on andnud asjaomasele liikmesriigile võimaluse esitada oma seisukohad,
  teha otsuse peatada käesoleva otsuse kohaldamine kõnealuse liikmesriigi suhtes kuni kolmeks kuuks. Komisjon võib otsustada sellist peatamist ühel korral veel kolme kuu võrra pikendada.

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui ümberpaigutamise sihtriigis esineb hädaolukord, mille on põhjustanud kolmandate riikide kodanike ootamatu sissevool, võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga võtta vastu ajutisi meetmeid asjaomase liikmesriigi toetuseks vastavalt aluslepingu artikli 78 lõikele 3. Selliste meetmete hulka võib vajaduse korral kuuluda kõnealuse liikmesriigi käesolevast otsusest tulenevate kohustuste peatamine. | Kui ümberpaigutamise sihtriigis esineb hädaolukord, mille on põhjustanud kolmandate riikide kodanike ootamatu sissevool, võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga võtta vastu ajutisi meetmeid asjaomase liikmesriigi toetuseks vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 78 lõikele 3. Selliste meetmete hulka võib vajaduse korral
  lisaks
  kuuluda kõnealuse liikmesriigi käesolevast otsusest tulenevate kohustuste peatamine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kui ümberpaigutamise sihtriigis esineb hädaolukord, mille on põhjustanud kolmandate riikide kodanike ootamatu sissevool, võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga võtta vastu ajutisi meetmeid asjaomase liikmesriigi toetuseks vastavalt aluslepingu artikli 78 lõikele 3. Selliste meetmete hulka võib vajaduse korral kuuluda kõnealuse liikmesriigi käesolevast otsusest tulenevate kohustuste peatamine.

Kui ümberpaigutamise sihtriigis esineb hädaolukord, mille on põhjustanud kolmandate riikide kodanike ootamatu sissevool, võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga võtta vastu ajutisi meetmeid asjaomase liikmesriigi toetuseks vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 78 lõikele 3. Selliste meetmete hulka võib vajaduse korral
  lisaks
  kuuluda kõnealuse liikmesriigi käesolevast otsusest tulenevate kohustuste peatamine.

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Itaalia ja Kreeka annavad iga kolme kuu järel nõukogule ja komisjonile aru käesoleva otsuse rakendamise kohta, sealhulgas artiklis 8 osutatud tegevuskavade kohta. | Itaalia ja Kreeka annavad iga kolme kuu järel nõukogule ja komisjonile aru käesoleva otsuse rakendamise
  ja selle raames saadud rahastamisvahendite asjakohase kasutamise
  kohta, sealhulgas artiklis 8 osutatud tegevuskavade kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Itaalia ja Kreeka annavad iga kolme kuu järel nõukogule ja komisjonile aru käesoleva otsuse rakendamise kohta, sealhulgas artiklis 8 osutatud tegevuskavade kohta.

Itaalia ja Kreeka annavad iga kolme kuu järel nõukogule ja komisjonile aru käesoleva otsuse rakendamise
  ja selle raames saadud rahastamisvahendite asjakohase kasutamise
  kohta, sealhulgas artiklis 8 osutatud tegevuskavade kohta.

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 11 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 11a




  Hindamine




  Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule 2016. aasta juuliks vahehinnangu käesoleva otsuse kohaldamise kohta ning vajaduse korral vajalikud soovitused püsiva ümberpaigutamise mehhanismi kohta, pidades muu hulgas silmas teatatud Dublini toimivuskontrolli.




  Komisjon esitab ...

   (*1)

  Euroopa Parlamendile ja nõukogule lõpliku hindamisaruande käesoleva otsuse kohaldamise kohta.




  Liikmesriigid esitavad komisjonile õigeaegselt kõik asjaomase aruande koostamiseks vajalikud andmed. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 11a

Hindamine

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule 2016. aasta juuliks vahehinnangu käesoleva otsuse kohaldamise kohta ning vajaduse korral vajalikud soovitused püsiva ümberpaigutamise mehhanismi kohta, pidades muu hulgas silmas teatatud Dublini toimivuskontrolli.

Komisjon esitab ...

   (*1)

  Euroopa Parlamendile ja nõukogule lõpliku hindamisaruande käesoleva otsuse kohaldamise kohta.

Liikmesriigid esitavad komisjonile õigeaegselt kõik asjaomase aruande koostamiseks vajalikud andmed.

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu otsus

II a lisa (uus)

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

II a lisa

Ümberpaigutamismenetlus

Komisjoni ettepanekus kavandatav menetlus. Euroopa Parlamendi lisatud täiendavad menetlusetapid on alla joonitud.

| | 1 – | Rahvusvahelist kaitset taotlevate isikute andmete esmane töötlemine |
| --- | --- | --- |

1 –

| — | Nende isikute kindlakstegemine, kelle eest Dublini määruse kohaselt vastutab (või peaks vastutama) teine liikmesriik |
| --- | --- |

—

Nende isikute kindlakstegemine, kelle eest Dublini määruse kohaselt vastutab (või peaks vastutama) teine liikmesriik

→ Dublini süsteemi kohased üleviimised

| — | Haavatavate taotlejate kindlakstegemine |
| --- | --- |

—

Haavatavate taotlejate kindlakstegemine

| — | Lähisugulaste kindlakstegemine ühise ümberpaigutamise eesmärgil |
| --- | --- |

—

Lähisugulaste kindlakstegemine ühise ümberpaigutamise eesmärgil

| — | Taotlejate eelistuste kindlakstegemine teatavate liikmesriikide suhtes |
| --- | --- |

—

Taotlejate eelistuste kindlakstegemine teatavate liikmesriikide suhtes

↓

| 2 – | Ümberpaigutatavate taotlejate valimine |
| --- | --- |

2 –

| — | Itaalia/Kreeka määrab kindlaks ümberpaigutatavad taotlejad. |
| --- | --- |

—

Itaalia/Kreeka määrab kindlaks ümberpaigutatavad taotlejad.

| — | Nad teavitavad liikmesriike vajalikust kohtade arvust ja taotlejate eelistustest. |
| --- | --- |

—

Nad teavitavad liikmesriike vajalikust kohtade arvust ja taotlejate eelistustest.

↓

| 3 – | Liikmesriikide kaasatus |
| --- | --- |

3 –

| — | Liikmesriigid teavitavad Itaaliat/Kreekat ümberpaigutamiseks saadaolevate kohtade arvust. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid teavitavad Itaaliat/Kreekat ümberpaigutamiseks saadaolevate kohtade arvust.

| — | Kontaktametnikud saavad korraldada vestlusi nende taotlejatega, kes eelistasid asjaomast liikmesriiki. |
| --- | --- |

—

Kontaktametnikud saavad korraldada vestlusi nende taotlejatega, kes eelistasid asjaomast liikmesriiki.

| — | Liikmesriigid märgivad oma eelistused taotlejate kohta. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid märgivad oma eelistused taotlejate kohta.

↓

| 4 – | Ümberpaigutamisotsus |
| --- | --- |

4 –

| — | Itaalia/Kreeka otsustab, milline taotleja millisesse liikmesriiki ümber paigutatakse, võttes arvesse taotlejate ja liikmesriikide eelistusi. |
| --- | --- |

—

Itaalia/Kreeka otsustab, milline taotleja millisesse liikmesriiki ümber paigutatakse, võttes arvesse taotlejate ja liikmesriikide eelistusi.

↓

| 5 – | Teave ja nõusolek |
| --- | --- |

5 –

| — | Taotlejatele antakse põhjalikku teavet nende ümberpaigutamise sihtliikmesriigi kohta. |
| --- | --- |

—

Taotlejatele antakse põhjalikku teavet nende ümberpaigutamise sihtliikmesriigi kohta.

| — | Taotlejad annavad üldjuhul nõusoleku asjaomasesse liikmesriiki ümberpaigutamiseks. |
| --- | --- |

—

Taotlejad annavad üldjuhul nõusoleku asjaomasesse liikmesriiki ümberpaigutamiseks.

↓

| 6 – | Üleviimine |
| --- | --- |

6 –

Taotlejate üleviimine ümberpaigutamise sihtliikmesriiki ühe kuu jooksul

---

(1bis)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 604/2013, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (ELT L 180, 29.6.2013, lk 31).

(1)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 604/2013, 26. juuni 2013, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (ELT L 180, 29.6.2013, lk 31).

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 516/2014, 16. aprill 2014, millega luuakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond, muudetakse nõukogu otsust 2008/381/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsused nr 573/2007/EÜ ja nr 575/2007/EÜ ja nõukogu otsus 2007/435/EÜ (ELT L 150, 20.5.2014, lk 168).

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 516/2014, 16. aprill 2014, millega luuakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond, muudetakse nõukogu otsust 2008/381/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsused nr 573/2007/EÜ ja nr 575/2007/EÜ ja nõukogu otsus 2007/435/EÜ (ELT L 150, 20.5.2014, lk 168).

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/33/EL, 26. juuni 2013, millega sätestatakse rahvusvahelise kaitse taotlejate vastuvõtu nõuded (uuesti sõnastatud) (ELT L 180, 29.6.2013, lk 96).

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/33/EL, 26. juuni 2013, millega sätestatakse rahvusvahelise kaitse taotlejate vastuvõtu nõuded (uuesti sõnastatud) (ELT L 180, 29.6.2013, lk 96).

(1 bis)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/32/EL rahvusvahelise kaitse seisundi andmise ja äravõtmise menetluse ühiste nõuete kohta (ELT L 180, 29.6.2013, lk 60).

(1 ter)  
  Euroopa Kohtu 6. juuni 2013. aasta otsus kohtuasjas C-648/11, MA ja teised, ECLI:EU:C:2013:367.

(1 bis)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta määrus (EL) nr 439/2010, millega luuakse Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (ELT L 132, 29.5.2010, lk 11).

(*1)  
  Väljaannete talitus: palun lisada kuupäev – 30 kuud pärast käesoleva otsuse jõustumise kuupäeva.

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

EUROOPA PARLAMENDI AVALDUS

Võttes arvesse vajadust võtta viivitamata meetmed nende liikmesriikide toetamiseks, kes seisvad silmitsi hädaolukorraga, mille on põhjustanud kolmandate riikide kodanike ootamatu sissevool, on Euroopa Parlament nõustunud sellega, et õigusliku alusena komisjoni ettepanekule võtta vastu nõukogu otsus, millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Itaalia ja Kreeka toetamiseks, käsitletakse ELi toimimise lepingu artikli 78 lõiget 3. Euroopa Parlament aktsepteerib ELi toimimise lepingu artikli 78 lõiget 3 õigusliku alusena siiski üksnes erakorralise meetmena, millele järgneb nõuetekohane seadusandlik ettepanek, et tegeleda tulevaste hädaolukordadega struktuurselt. Euroopa Parlament toonitab, et korrektne õiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikli 78 lõige 2, mille kohaselt on vajalik seadusandlik tavamenetlus meetmete vastuvõtmiseks, millega määratakse kindlaks, milline liikmesriik on vastutav rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest, koos ELi toimimise lepingu artikli 80 teise lausega, mille sätetega jõustatakse artikli 80 esimeses lauses sätestatud solidaarsuse põhimõtetele. Lisaks toonitab Euroopa Parlament asjaolu, et käesoleva otsuse vastuvõtmine ei piira mingil juhul kaasseadusandjatele tulevikus kättesaadavate õiguslike aluste valikut, pidades eelkõige silmas ELi toimimise lepingu artiklit 78 koos artikliga 80. Euroopa Parlament nõuab tungivalt, et komisjon esitaks 2015. aasta lõpuks püsivat ümberpaigutamise kava käsitleva seadusandliku ettepaneku, mis tugineb artikli 78 lõikele 2 ja artiklile 80, nagu komisjon teatas oma Euroopa rände tegevuskavas. Euroopa Parlament jätab endale õiguse koostada seadusandlik algatusraport juhul, kui komisjon ei esita õigeaegselt asjakohast seadusandlikku ettepanekut.

---

Neljapäev, 17. september 2015

| 22.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 316/314 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 316/314

---

P8_TA(2015)0324

Ajutised meetmed rahvusvahelise kaitse valdkonnas Itaalia, Kreeka ja Ungari toetuseks *

Euroopa Parlamendi 17. septembri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Itaalia, Kreeka ja Ungari toetamiseks (COM(2015)0451 – C8-0271/2015 – 2015/0209(NLE))

(Konsulteerimine)

(2017/C 316/44)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2015)0451), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2015)0451),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 78 lõiget 3, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0271/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 78 lõiget 3, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0271/2015),

| — | võttes arvesse 9. septembri 2015. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Itaalia ja Kreeka toetamiseks (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 9. septembri 2015. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Itaalia ja Kreeka toetamiseks (1),

| — | võttes arvesse erakordset hädaolukorda ning vajadust tegeleda sellega ilma edasise viivituseta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse erakordset hädaolukorda ning vajadust tegeleda sellega ilma edasise viivituseta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 154, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 154,

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 4. | annab nõukogule teada, et käesolev heakskiit ei mõjuta parlamendi seisukohta, mille ta hiljem võtab ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse kriisiolukorras ümberpaigutamise mehhanism ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 604/2013, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (COM(2015)0450); |
| --- | --- |

4.

annab nõukogule teada, et käesolev heakskiit ei mõjuta parlamendi seisukohta, mille ta hiljem võtab ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse kriisiolukorras ümberpaigutamise mehhanism ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 604/2013, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (COM(2015)0450);

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0306.

---