# Az Európai Unió C 316/2017

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 316 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 60. évfolyam2017. szeptember 22. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 316

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

60. évfolyam2017. szeptember 22.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2015–20162015. szeptember 7–10-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 387., 2016.10.20 .
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK2015. szeptember 16–17-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 397., 2016.10.27 .
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2015–20162015. szeptember 7–10-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 387., 2016.10.20 .
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK2015. szeptember 16–17-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 397., 2016.10.27 .
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK

EURÓPAI PARLAMENT

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 387., 2016.10.20 .

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 397., 2016.10.27 .

1

---

| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| --- | --- |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2015. szeptember 8., kedd |
| 2017/C 316/01 | Az Európai Parlament 2015. szeptember 8-i állásfoglalása az alapvető jogok helyzetéről az Európai Unióban (2013–2014) (2014/2254(INI)) | 2 |
| 2017/C 316/02 | Az Európai Parlament 2015. szeptember 8-i állásfoglalása a bizottsági meghallgatásokkal kapcsolatos eljárásokról és gyakorlatokról, a 2014. évi eljárásból levonható tanulságokról (2015/2040(INI)) | 37 |
| 2017/C 316/03 | Az Európai Parlament 2015. szeptember 8-i állásfoglalása az emberi jogokról és a technológiáról: megfigyelési rendszerek és hálózati behatoló rendszerek hatása az emberi jogokra a harmadik országokban (2014/2232(INI)) | 40 |
| 2017/C 316/04 | Az Európai Parlament 2015. szeptember 8-i állásfoglalása az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelméről: a közös agrárpolitika teljesítményalapú ellenőrzése felé (2014/2234(INI)) | 51 |
| 2017/C 316/05 | Az Európai Parlament 2015. szeptember 8-i állásfoglalása az európai családi vállalkozásokról (2014/2210(INI)) | 57 |
| 2017/C 316/06 | Az Európai Parlament 2015. szeptember 8-i állásfoglalása az innovációban és a kutatásban rejlő munkahely-teremtési és növekedési lehetőségek kék gazdaságban történő kiaknázásáról (2014/2240(INI)) | 64 |
| 2017/C 316/07 | Az Európai Parlament 2015. szeptember 8-i állásfoglalása a fiatalok vállalkozói készségének oktatás és képzés révén történő előmozdításáról (2015/2006(INI)) | 76 |
| 2017/C 316/08 | Az Európai Parlament 2015. szeptember 8-i állásfoglalása a kulturális örökség integrált európai megközelítése felé (2014/2149(INI)) | 88 |
| 2017/C 316/09 | Az Európai Parlament 2015. szeptember 8-i állásfoglalása a Right2Water európai polgári kezdeményezés nyomon követéséről (2014/2239(INI)) | 99 |
| | 2015. szeptember 9., szerda |
| 2017/C 316/10 | Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i nem jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a Bissau-guineai Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (11667/2012 – C8-0278/2014 – 2012/0134(NLE) – 2015/2119(INI)) | 114 |
| 2017/C 316/11 | Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i nem jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti, az Európai Közösség és a Zöld-foki Köztársaság között létrejött halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (15848/2014 – C8-0003/2015 – 2014/0329(NLE) – 2015/2100(INI)) | 118 |
| 2017/C 316/12 | Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i nem jogalkotási állásfoglalása nem jogalkotási állásfoglalási indítvánnyal a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó egyezmény módosításáról szóló jegyzőkönyv Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (06040/2015 – C8-0077/2015 – 2015/0029(NLE) – 2015/2067(INI)) | 120 |
| 2017/C 316/13 | Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i állásfoglalása az uniós politikák városi dimenziójáról (2014/2213(INI)) | 124 |
| 2017/C 316/14 | Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i állásfoglalása Hatodik jelentés a gazdasági, társadalmi és területi kohézióról: a növekedést és a munkahelyteremtést szolgáló beruházások (2014/2245(INI)) | 132 |
| 2017/C 316/15 | Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i állásfoglalása a tevékeny időskor és a nemzedékek közötti szolidaritás 2012-es európai évének végrehajtásáról, eredményeiről és átfogó értékeléséről szóló jelentésről (2014/2255(INI)) | 145 |
| 2017/C 316/16 | Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i állásfoglalása a közlekedésről szóló 2011. évi fehér könyv végrehajtásáról: számvetés és a fenntartható mobilitás felé vezető út (2015/2005(INI)) | 155 |
| 2017/C 316/17 | Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i állásfoglalása a nők karrierlehetőségeiről a tudomány területén és az egyetemeken, valamint az általuk tapasztalt üvegplafonról (2014/2251(INI)) | 173 |
| 2017/C 316/18 | Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i állásfoglalása a lányok oktatás révén történő érvényesülésének támogatásáról az Unióban (2014/2250(INI)) | 182 |
| 2017/C 316/19 | Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i állásfoglalása az EGT-ről és Svájcról: a belső piac teljes körű megvalósításának akadályai (2015/2061(INI)) | 192 |
| | 2015. szeptember 10., csütörtök |
| 2017/C 316/20 | Az Európai Parlament 2015. szeptember 10-i állásfoglalása Oroszországról, különösen Eston Kohver, Oleg Szencov és Olekszandr Kolcsenko ügyéről (2015/2838(RSP)) | 198 |
| 2017/C 316/21 | Az Európai Parlament 2015. szeptember 10-i állásfoglalása Angoláról (2015/2839(RSP)) | 202 |
| 2017/C 316/22 | Az Európai Parlament 2015. szeptember 10-i állásfoglalása Azerbajdzsánról (2015/2840(RSP)) | 207 |
| 2017/C 316/23 | Az Európai Parlament 2015. szeptember 10-i állásfoglalása az Európába irányuló migrációról és menekülthullámról (2015/2833(RSP)) | 212 |
| 2017/C 316/24 | Az Európai Parlament 2015. szeptember 10-i állásfoglalása az EU közel-keleti békefolyamatban betöltött szerepéről (2015/2685(RSP)) | 217 |
| 2017/C 316/25 | Az Európai Parlament 2015. szeptember 10-i állásfoglalása a fehéroroszországi helyzetről (2015/2834(RSP)) | 221 |
| 2017/C 316/26 | Az Európai Parlament 2015. szeptember 10-i állásfoglalása a szociális vállalkozások és a szociális innováció szerepéről a munkanélküliség leküzdésében (2014/2236(INI)) | 224 |
| 2017/C 316/27 | Az Európai Parlament 2015. szeptember 10-i állásfoglalása a 21. század versenyképes uniós munkaerőpiacának létrehozásáról: a készségek és képesítések hozzáigazítása a kereslethez és a munkalehetőségekhez a válságból való kilábalás egyik módjaként (2014/2235(INI)) | 233 |
| 2017/C 316/28 | Az Európai Parlament 2015. szeptember 10-i állásfoglalása az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló 30. és 31. éves jelentésről (2012–2013) (2014/2253(INI)) | 246 |
| | 2015. szeptember 16., szerda |
| 2017/C 316/29 | Az Európai Parlament 2015. szeptember 16-i állásfoglalása a Bizottság 2016. évi munkaprogramjáról (2015/2729(RSP)) | 254 |

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2015. szeptember 8., kedd

2017/C 316/01

Az Európai Parlament 2015. szeptember 8-i állásfoglalása az alapvető jogok helyzetéről az Európai Unióban (2013–2014) (2014/2254(INI))

2

2017/C 316/02

Az Európai Parlament 2015. szeptember 8-i állásfoglalása a bizottsági meghallgatásokkal kapcsolatos eljárásokról és gyakorlatokról, a 2014. évi eljárásból levonható tanulságokról (2015/2040(INI))

37

2017/C 316/03

Az Európai Parlament 2015. szeptember 8-i állásfoglalása az emberi jogokról és a technológiáról: megfigyelési rendszerek és hálózati behatoló rendszerek hatása az emberi jogokra a harmadik országokban (2014/2232(INI))

40

2017/C 316/04

Az Európai Parlament 2015. szeptember 8-i állásfoglalása az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelméről: a közös agrárpolitika teljesítményalapú ellenőrzése felé (2014/2234(INI))

51

2017/C 316/05

Az Európai Parlament 2015. szeptember 8-i állásfoglalása az európai családi vállalkozásokról (2014/2210(INI))

57

2017/C 316/06

Az Európai Parlament 2015. szeptember 8-i állásfoglalása az innovációban és a kutatásban rejlő munkahely-teremtési és növekedési lehetőségek kék gazdaságban történő kiaknázásáról (2014/2240(INI))

64

2017/C 316/07

Az Európai Parlament 2015. szeptember 8-i állásfoglalása a fiatalok vállalkozói készségének oktatás és képzés révén történő előmozdításáról (2015/2006(INI))

76

2017/C 316/08

Az Európai Parlament 2015. szeptember 8-i állásfoglalása a kulturális örökség integrált európai megközelítése felé (2014/2149(INI))

88

2017/C 316/09

Az Európai Parlament 2015. szeptember 8-i állásfoglalása a Right2Water európai polgári kezdeményezés nyomon követéséről (2014/2239(INI))

99

2015. szeptember 9., szerda

2017/C 316/10

Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i nem jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a Bissau-guineai Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (11667/2012 – C8-0278/2014 – 2012/0134(NLE) – 2015/2119(INI))

114

2017/C 316/11

Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i nem jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti, az Európai Közösség és a Zöld-foki Köztársaság között létrejött halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (15848/2014 – C8-0003/2015 – 2014/0329(NLE) – 2015/2100(INI))

118

2017/C 316/12

Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i nem jogalkotási állásfoglalása nem jogalkotási állásfoglalási indítvánnyal a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó egyezmény módosításáról szóló jegyzőkönyv Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (06040/2015 – C8-0077/2015 – 2015/0029(NLE) – 2015/2067(INI))

120

2017/C 316/13

Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i állásfoglalása az uniós politikák városi dimenziójáról (2014/2213(INI))

124

2017/C 316/14

Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i állásfoglalása Hatodik jelentés a gazdasági, társadalmi és területi kohézióról: a növekedést és a munkahelyteremtést szolgáló beruházások (2014/2245(INI))

132

2017/C 316/15

Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i állásfoglalása a tevékeny időskor és a nemzedékek közötti szolidaritás 2012-es európai évének végrehajtásáról, eredményeiről és átfogó értékeléséről szóló jelentésről (2014/2255(INI))

145

2017/C 316/16

Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i állásfoglalása a közlekedésről szóló 2011. évi fehér könyv végrehajtásáról: számvetés és a fenntartható mobilitás felé vezető út (2015/2005(INI))

155

2017/C 316/17

Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i állásfoglalása a nők karrierlehetőségeiről a tudomány területén és az egyetemeken, valamint az általuk tapasztalt üvegplafonról (2014/2251(INI))

173

2017/C 316/18

Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i állásfoglalása a lányok oktatás révén történő érvényesülésének támogatásáról az Unióban (2014/2250(INI))

182

2017/C 316/19

Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i állásfoglalása az EGT-ről és Svájcról: a belső piac teljes körű megvalósításának akadályai (2015/2061(INI))

192

2015. szeptember 10., csütörtök

2017/C 316/20

Az Európai Parlament 2015. szeptember 10-i állásfoglalása Oroszországról, különösen Eston Kohver, Oleg Szencov és Olekszandr Kolcsenko ügyéről (2015/2838(RSP))

198

2017/C 316/21

Az Európai Parlament 2015. szeptember 10-i állásfoglalása Angoláról (2015/2839(RSP))

202

2017/C 316/22

Az Európai Parlament 2015. szeptember 10-i állásfoglalása Azerbajdzsánról (2015/2840(RSP))

207

2017/C 316/23

Az Európai Parlament 2015. szeptember 10-i állásfoglalása az Európába irányuló migrációról és menekülthullámról (2015/2833(RSP))

212

2017/C 316/24

Az Európai Parlament 2015. szeptember 10-i állásfoglalása az EU közel-keleti békefolyamatban betöltött szerepéről (2015/2685(RSP))

217

2017/C 316/25

Az Európai Parlament 2015. szeptember 10-i állásfoglalása a fehéroroszországi helyzetről (2015/2834(RSP))

221

2017/C 316/26

Az Európai Parlament 2015. szeptember 10-i állásfoglalása a szociális vállalkozások és a szociális innováció szerepéről a munkanélküliség leküzdésében (2014/2236(INI))

224

2017/C 316/27

Az Európai Parlament 2015. szeptember 10-i állásfoglalása a 21. század versenyképes uniós munkaerőpiacának létrehozásáról: a készségek és képesítések hozzáigazítása a kereslethez és a munkalehetőségekhez a válságból való kilábalás egyik módjaként (2014/2235(INI))

233

2017/C 316/28

Az Európai Parlament 2015. szeptember 10-i állásfoglalása az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló 30. és 31. éves jelentésről (2012–2013) (2014/2253(INI))

246

2015. szeptember 16., szerda

2017/C 316/29

Az Európai Parlament 2015. szeptember 16-i állásfoglalása a Bizottság 2016. évi munkaprogramjáról (2015/2729(RSP))

254

---

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Parlament |
| | 2015. szeptember 8., kedd |
| 2017/C 316/30 | Az Európai Parlament 2015. szeptember 8-i határozata a Janusz Korwin-Mikke mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2015/2102(IMM)) | 270 |
| | 2015. szeptember 9., szerda |
| 2017/C 316/31 | Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i határozata az írásbeli választ igénylő kérdésekről (az eljárási szabályzat 130. cikke (3) bekezdésének értelmezése) (2015/2152(REG)) | 272 |
| 2017/C 316/32 | Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i határozata az ülés félbeszakításáról vagy berekesztéséről (az eljárási szabályzat 191. cikkének értelmezése) (2015/2153(REG) | 273 |
| 2017/C 316/33 | Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i határozata parlamentközi delegáció átnevezéséről 2015/2842(RSO) | 274 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2015. szeptember 8., kedd

2017/C 316/30

Az Európai Parlament 2015. szeptember 8-i határozata a Janusz Korwin-Mikke mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2015/2102(IMM))

270

2015. szeptember 9., szerda

2017/C 316/31

Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i határozata az írásbeli választ igénylő kérdésekről (az eljárási szabályzat 130. cikke (3) bekezdésének értelmezése) (2015/2152(REG))

272

2017/C 316/32

Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i határozata az ülés félbeszakításáról vagy berekesztéséről (az eljárási szabályzat 191. cikkének értelmezése) (2015/2153(REG)

273

2017/C 316/33

Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i határozata parlamentközi delegáció átnevezéséről 2015/2842(RSO)

274

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI PARLAMENT |
| | 2015. szeptember 8., kedd |
| 2017/C 316/34 | Az Európai Parlament 2015. szeptember 8-i jogalkotási állásfoglalása a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet kényszermunkáról szóló 1930. évi egyezménye 2014. évi jegyzőkönyvének a szociálpolitikai vonatkozások tekintetében az Európai Unió érdekében történő megerősítésére a tagállamoknak adott felhatalmazásról szóló tanácsi határozattervezetről (06732/2015 – C8-0079/2015 – 2014/0259(NLE)) | 275 |
| 2017/C 316/35 | Az Európai Parlament 2015. szeptember 8-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamok közigazgatási hatóságai közötti kölcsönös segítségnyújtásról, valamint a vám- és mezőgazdasági jogszabályok helyes alkalmazásának biztosítása érdekében e hatóságok és a Bizottság együttműködéséről szóló 515/97/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (08257/3/2015 – C8-0159/2015 – 2013/0410(COD)) | 276 |
| 2017/C 316/36 | P8_TA(2015)0284A fókatermékek kereskedelme ***IAz Európai Parlament 2015. szeptember 8-i jogalkotási állásfoglalása a fókatermékek kereskedelméről szóló 1007/2009/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2015)0045 – C8-0037/2015 – 2015/0028(COD))P8_TC1-COD(2015)0028Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. szeptember 8-án került elfogadásra a fókatermékek kereskedelméről szóló 1007/2009/EK rendelet módosításáról és a 737/2010/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 277 |
| 2017/C 316/37 | P8_TA(2015)0285A mezőgazdasági céllal tartott és szaporított állatok klónozása ***IAz Európai Parlament 2015. szeptember 8-i jogalkotási állásfoglalása a mezőgazdasági céllal tartott és szaporított szarvasmarhafélék, házisertés-fajták, juh- és kecskefélék, valamint lófélék klónozásáról (COM(2013)0892 – C7-0002/2014 – 2013/0433(COD))P8_TC1-COD(2013)0433Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. szeptember 8-án került elfogadásra a mezőgazdasági céllal tartott és szaporított szarvasmarhafélék, házisertés-fajták, juh- és kecskefélék, valamint lófélék
  állatok klónozásáról szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi irányelv
  rendelet elfogadására tekintettel [Mód. 1 E módosítás első része, azaz az irányelv rendeletre történő megváltoztatása a szövegben mindenütt alkalmazandó.] | 278 |
| | 2015. szeptember 9., szerda |
| 2017/C 316/38 | Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a Bissau-guineai Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (11667/2012 – C8-0278/2014 – 2012/0134(NLE)) | 287 |
| 2017/C 316/39 | Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti, az Európai Közösség és a Zöld-foki Köztársaság között létrejött halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (15848/2014 – C8-0003/2015 – 2014/0329(NLE)) | 288 |
| 2017/C 316/40 | Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Madagaszkári Köztársaság között érvényben lévő halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Közösség nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (15225/2014 – C8-0002/2015 – 2014/0319(NLE)) | 289 |
| 2017/C 316/41 | Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i jogalkotási állásfoglalása a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó egyezmény módosításáról szóló jegyzőkönyv Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetre irányuló javaslatról (06040/2015 – C8-0077/2015 – 2015/0029(NLE)) | 290 |
| 2017/C 316/42 | Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i jogalkotási állásfoglalása a Belga Királyságnak és a Lengyel Köztársaságnak a belvízi árufuvarozási szerződésről szóló Budapesti Egyezmény (CMNI) megerősítésére való felhatalmazásáról, valamint az Osztrák Köztársaságnak az ahhoz történő csatlakozásra való felhatalmazásáról szóló tanácsi határozattervezetről (08223/2015 – C8-0173/2015 – 2014/0345(NLE)) | 291 |
| 2017/C 316/43 | Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i jogalkotási állásfoglalása a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2015)0286 – C8-0156/2015 – 2015/0125(NLE)) | 292 |
| | 2015. szeptember 17., csütörtök |
| 2017/C 316/44 | Az Európai Parlament 2015. szeptember 17-i jogalkotási állásfoglalása a nemzetközi védelem területén Olaszország, Görögország és Magyarország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2015)0451 – C8–0271/2015 – 2015/0209(NLE)) | 314 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2015. szeptember 8., kedd

2017/C 316/34

Az Európai Parlament 2015. szeptember 8-i jogalkotási állásfoglalása a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet kényszermunkáról szóló 1930. évi egyezménye 2014. évi jegyzőkönyvének a szociálpolitikai vonatkozások tekintetében az Európai Unió érdekében történő megerősítésére a tagállamoknak adott felhatalmazásról szóló tanácsi határozattervezetről (06732/2015 – C8-0079/2015 – 2014/0259(NLE))

275

2017/C 316/35

Az Európai Parlament 2015. szeptember 8-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamok közigazgatási hatóságai közötti kölcsönös segítségnyújtásról, valamint a vám- és mezőgazdasági jogszabályok helyes alkalmazásának biztosítása érdekében e hatóságok és a Bizottság együttműködéséről szóló 515/97/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (08257/3/2015 – C8-0159/2015 – 2013/0410(COD))

276

2017/C 316/36

P8_TA(2015)0284A fókatermékek kereskedelme ***IAz Európai Parlament 2015. szeptember 8-i jogalkotási állásfoglalása a fókatermékek kereskedelméről szóló 1007/2009/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2015)0045 – C8-0037/2015 – 2015/0028(COD))P8_TC1-COD(2015)0028Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. szeptember 8-án került elfogadásra a fókatermékek kereskedelméről szóló 1007/2009/EK rendelet módosításáról és a 737/2010/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

277

2017/C 316/37

P8_TA(2015)0285A mezőgazdasági céllal tartott és szaporított állatok klónozása ***IAz Európai Parlament 2015. szeptember 8-i jogalkotási állásfoglalása a mezőgazdasági céllal tartott és szaporított szarvasmarhafélék, házisertés-fajták, juh- és kecskefélék, valamint lófélék klónozásáról (COM(2013)0892 – C7-0002/2014 – 2013/0433(COD))P8_TC1-COD(2013)0433Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. szeptember 8-án került elfogadásra a mezőgazdasági céllal tartott és szaporított szarvasmarhafélék, házisertés-fajták, juh- és kecskefélék, valamint lófélék
  állatok klónozásáról szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi irányelv
  rendelet elfogadására tekintettel [Mód. 1 E módosítás első része, azaz az irányelv rendeletre történő megváltoztatása a szövegben mindenütt alkalmazandó.]

szarvasmarhafélék, házisertés-fajták, juh- és kecskefélék, valamint lófélék

állatok

irányelv

rendelet

278

2015. szeptember 9., szerda

2017/C 316/38

Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a Bissau-guineai Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (11667/2012 – C8-0278/2014 – 2012/0134(NLE))

287

2017/C 316/39

Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti, az Európai Közösség és a Zöld-foki Köztársaság között létrejött halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (15848/2014 – C8-0003/2015 – 2014/0329(NLE))

288

2017/C 316/40

Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Madagaszkári Köztársaság között érvényben lévő halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Közösség nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (15225/2014 – C8-0002/2015 – 2014/0319(NLE))

289

2017/C 316/41

Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i jogalkotási állásfoglalása a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó egyezmény módosításáról szóló jegyzőkönyv Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetre irányuló javaslatról (06040/2015 – C8-0077/2015 – 2015/0029(NLE))

290

2017/C 316/42

Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i jogalkotási állásfoglalása a Belga Királyságnak és a Lengyel Köztársaságnak a belvízi árufuvarozási szerződésről szóló Budapesti Egyezmény (CMNI) megerősítésére való felhatalmazásáról, valamint az Osztrák Köztársaságnak az ahhoz történő csatlakozásra való felhatalmazásáról szóló tanácsi határozattervezetről (08223/2015 – C8-0173/2015 – 2014/0345(NLE))

291

2017/C 316/43

Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i jogalkotási állásfoglalása a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2015)0286 – C8-0156/2015 – 2015/0125(NLE))

292

2015. szeptember 17., csütörtök

2017/C 316/44

Az Európai Parlament 2015. szeptember 17-i jogalkotási állásfoglalása a nemzetközi védelem területén Olaszország, Görögország és Magyarország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2015)0451 – C8–0271/2015 – 2015/0209(NLE))

314

---

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| *** | Egyetértési eljárás |
| ***I | Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat |
| ***II | Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat |
| ***III | Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

***

Egyetértési eljárás

***I

Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat

***II

Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat

***III

Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat

(Az eljárás típusát a tervezet által javasolt jogalap határozza meg.)

A Parlament módosításai:

Az új szövegrészeket
  félkövér és dőlt
  betűtípus mutatja. A törléseket a ▌jel vagy áthúzás jelöli. A módosított szövegrészeknél az új szöveget
  félkövér és dőlt
  betűtípus, a törléseket pedig törlés vagy áthúzás jelöli.

félkövér és dőlt

félkövér és dőlt

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

22.9.2017

| 22.9.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/1

---

EURÓPAI PARLAMENT

ÜLÉSSZAK: 2015–2016

2015. szeptember 7–10-i ülések

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 387., 2016.10.20.

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

2015. szeptember 16–17-i ülések

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 397., 2016.10.27.

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2015. szeptember 8., kedd

| 22.9.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/2 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/2

---

P8_TA(2015)0286

Az alapvető jogok helyzete az Európai Unióban (2013–2014)

Az Európai Parlament 2015. szeptember 8-i állásfoglalása az alapvető jogok helyzetéről az Európai Unióban (2013–2014) (2014/2254(INI))

(2017/C 316/01)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) preambulumára, nevezetesen a második és negyedik–hetedik francia bekezdéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) preambulumára, nevezetesen a második és negyedik–hetedik francia bekezdéseire,

| — | tekintettel többek között az EUSZ 2. cikkére, 3. cikke (3) bekezdésének második francia bekezdésére, valamint 6. és 7. és 9. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel többek között az EUSZ 2. cikkére, 3. cikke (3) bekezdésének második francia bekezdésére, valamint 6. és 7. és 9. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 168. cikkére, különösen annak (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 168. cikkére, különösen annak (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió 2007. december 12-én Strasbourgban kihirdetett és a Lisszaboni Szerződéssel 2009 decemberében hatályba lépett 2000. december 7-i Alapjogi Chartájára (a továbbiakban: a Charta), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2007. december 12-én Strasbourgban kihirdetett és a Lisszaboni Szerződéssel 2009 decemberében hatályba lépett 2000. december 7-i Alapjogi Chartájára (a továbbiakban: a Charta),

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlés által 1948-ban elfogadott Emberi jogok egyetemes nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlés által 1948-ban elfogadott Emberi jogok egyetemes nyilatkozatára,

| — | tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságjogok védelméről szóló ENSZ-egyezményekre és az ENSZ-egyezmények testületeinek joggyakorlatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságjogok védelméről szóló ENSZ-egyezményekre és az ENSZ-egyezmények testületeinek joggyakorlatára,

| — | tekintettel a fogyatékkal élő személyek jogairól szóló, 2006. december 13-án, New Yorkban elfogadott, az EU által 2010. december 23-án ratifikált ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékkal élő személyek jogairól szóló, 2006. december 13-án, New Yorkban elfogadott, az EU által 2010. december 23-án ratifikált ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel a gyermek jogairól szóló, 1989. november 20-án, New Yorkban elfogadott ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogairól szóló, 1989. november 20-án, New Yorkban elfogadott ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel az ENSZ Gyermekjogi Bizottságának alábbiakról szóló általános megjegyzéseire: a gyermekek jogainak kisgyermekkorban való végrehajtása (7(2005)), a fogyatékos gyermekek jogai (10(2007)), a gyermekek jogai a fiatalkorúakra vonatkozó igazságszolgáltatási rendszerben (12(2009)), a kiskorú meghallgatáshoz való joga (13(2011)), a gyermeknek az erőszak minden formájától való mentességéhez való joga (14(2013)), és a gyermek arra vonatkozó joga, hogy mindenek fölött álló érdekét elsődleges szempontnak tekintsék (14(2013)), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Gyermekjogi Bizottságának alábbiakról szóló általános megjegyzéseire: a gyermekek jogainak kisgyermekkorban való végrehajtása (7(2005)), a fogyatékos gyermekek jogai (10(2007)), a gyermekek jogai a fiatalkorúakra vonatkozó igazságszolgáltatási rendszerben (12(2009)), a kiskorú meghallgatáshoz való joga (13(2011)), a gyermeknek az erőszak minden formájától való mentességéhez való joga (14(2013)), és a gyermek arra vonatkozó joga, hogy mindenek fölött álló érdekét elsődleges szempontnak tekintsék (14(2013)),

| — | tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló 1979. évi ENSZ-egyezményre (CEDAW) és a Pekingi Cselekvési Platformra, 2014. február 25-i állásfoglalására a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a nők elleni erőszakról (1), 2014. február 6-i állásfoglalására a „Fellépés a női nemi szervek megcsonkításának megszüntetése érdekében” című bizottsági közleményről (2), valamint a Tanács 2014. június 5-i következtetéseire a nők és leányok elleni erőszak minden formájának, köztük a női nemi szervek megcsonkításának a megelőzéséről és az ellene való küzdelemről, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló 1979. évi ENSZ-egyezményre (CEDAW) és a Pekingi Cselekvési Platformra, 2014. február 25-i állásfoglalására a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a nők elleni erőszakról (1), 2014. február 6-i állásfoglalására a „Fellépés a női nemi szervek megcsonkításának megszüntetése érdekében” című bizottsági közleményről (2), valamint a Tanács 2014. június 5-i következtetéseire a nők és leányok elleni erőszak minden formájának, köztük a női nemi szervek megcsonkításának a megelőzéséről és az ellene való küzdelemről,

| — | tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményre (EJEE), az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlatára, az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének, Miniszteri Bizottságának, emberi jogi biztosának és Velencei Bizottságának egyezményeire, ajánlásaira, határozataira és jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményre (EJEE), az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlatára, az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének, Miniszteri Bizottságának, emberi jogi biztosának és Velencei Bizottságának egyezményeire, ajánlásaira, határozataira és jelentéseire,

| — | tekintettel az Emberi Jogi Tanács független szakértőjének, Cephas Luminának az államok külső adósságának és az ehhez kapcsolódó nemzetközi pénzügyi kötelezettségeinek az emberi jogok, és különösen a gazdasági, szociális és kulturális jogok teljes körű érvényesülésére gyakorolt hatásáról szóló jelentésére (Függelék, Görögországi küldetés, UN A/HRC/25/50/Add.1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogi Tanács független szakértőjének, Cephas Luminának az államok külső adósságának és az ehhez kapcsolódó nemzetközi pénzügyi kötelezettségeinek az emberi jogok, és különösen a gazdasági, szociális és kulturális jogok teljes körű érvényesülésére gyakorolt hatásáról szóló jelentésére (Függelék, Görögországi küldetés, UN A/HRC/25/50/Add.1),

| — | tekintettel az ENSZ migránsok emberi jogainak védelméért felelős különleges előadójának 2013. áprilisban közzétett, „Az EU külső határigazgatása és annak a migránsok emberi jogaira gyakorolt hatása” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ migránsok emberi jogainak védelméért felelős különleges előadójának 2013. áprilisban közzétett, „Az EU külső határigazgatása és annak a migránsok emberi jogaira gyakorolt hatása” című jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2014. június 26-i határozatára, amely egy nyitott kormányközi munkacsoport létrehozására szólít fel, amelynek feladata „egy jogilag kötelező erejű, nemzetközi eszköz kidolgozása, amely emberi jogi vonatkozásban szabályozza a transznacionális társaságok és egyéb üzleti vállalkozások tevékenységét”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2014. június 26-i határozatára, amely egy nyitott kormányközi munkacsoport létrehozására szólít fel, amelynek feladata „egy jogilag kötelező erejű, nemzetközi eszköz kidolgozása, amely emberi jogi vonatkozásban szabályozza a transznacionális társaságok és egyéb üzleti vállalkozások tevékenységét”,

| — | tekintettel a 2014. június 27-i európai tanács által elfogadott, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében irányadó stratégiai iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014. június 27-i európai tanács által elfogadott, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében irányadó stratégiai iránymutatásokra,

| — | tekintettel az Európa Tanácsnak a nők elleni és a családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló egyezményére (Isztambuli Egyezmény), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanácsnak a nők elleni és a családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló egyezményére (Isztambuli Egyezmény),

| — | tekintettel az 1996-ban felülvizsgált Európai Szociális Chartára, valamint a Szociális Jogok Európai Bizottságának esetjogára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1996-ban felülvizsgált Európai Szociális Chartára, valamint a Szociális Jogok Európai Bizottságának esetjogára,

| — | tekintettel az Európa Tanács nemzeti kisebbségek védelméről szóló keretegyezményére és a Regionális vagy Kisebbségi Nyelvek Európai Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács nemzeti kisebbségek védelméről szóló keretegyezményére és a Regionális vagy Kisebbségi Nyelvek Európai Chartájára,

| — | tekintettel a személyek közötti, faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelvre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyek közötti, faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelvre (3),

| — | tekintettel a Tanács 2013. december 9-i ajánlására a romák integrációját célzó hatékony tagállami intézkedésekről (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2013. december 9-i ajánlására a romák integrációját célzó hatékony tagállami intézkedésekről (4),

| — | tekintettel az EU-n belül az eljárási védelemhez való jogról szóló irányelv-csomagra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU-n belül az eljárási védelemhez való jogról szóló irányelv-csomagra (5),

| — | tekintettel a rasszizmus és az idegengyűlölet egyes formái és megnyilvánulásai elleni, büntetőjogi eszközökkel történő küzdelemről szóló, 2008. november 28-i 2008/913/IB kerethatározatra (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a rasszizmus és az idegengyűlölet egyes formái és megnyilvánulásai elleni, büntetőjogi eszközökkel történő küzdelemről szóló, 2008. november 28-i 2008/913/IB kerethatározatra (6),

| — | tekintettel az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós stratégiai keretre és az azt kísérő cselekvési tervre, melyet a Tanács 2012. június 25-én fogadott el, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós stratégiai keretre és az azt kísérő cselekvési tervre, melyet a Tanács 2012. június 25-én fogadott el,

| — | tekintettel a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelvre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelvre (7),

| — | tekintettel az Európai Unió Tanácsa és a tagállamok közötti ülést követően 2014. december 16-án kiadott, a jogállamiság tiszteletben tartásának biztosításáról szóló következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Tanácsa és a tagállamok közötti ülést követően 2014. december 16-án kiadott, a jogállamiság tiszteletben tartásának biztosításáról szóló következtetésekre,

| — | tekintettel a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és a munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és a munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (8),

| — | tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2004. december 13-i 2004/113/EK tanácsi irányelvre (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2004. december 13-i 2004/113/EK tanácsi irányelvre (9),

| — | tekintettel az emberkereskedelem megelőzéséről, és az ellene folytatott küzdelemről, az áldozatok védelméről, valamint a 2002/629/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló 2011. április 5-i 2011/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberkereskedelem megelőzéséről, és az ellene folytatott küzdelemről, az áldozatok védelméről, valamint a 2002/629/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló 2011. április 5-i 2011/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (10),

| — | tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (11),

| — | tekintettel a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről, valamint a 2004/68/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2011. december 13-i 2011/93/EU európai parlamenti és a tanácsi irányelvre (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről, valamint a 2004/68/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2011. december 13-i 2011/93/EU európai parlamenti és a tanácsi irányelvre (12),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (13),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2008)0229), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2008)0229),

| — | tekintettel az Európai Unió Bíróságának (EUB)határozataira és ítélkezési gyakorlatára, valamint a nemzeti alkotmánybíróságok ítélkezési gyakorlatára, amelyek a nemzeti jog értelmezésekor a Chartát hivatkozási alapnak tekintik, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bíróságának (EUB)határozataira és ítélkezési gyakorlatára, valamint a nemzeti alkotmánybíróságok ítélkezési gyakorlatára, amelyek a nemzeti jog értelmezésekor a Chartát hivatkozási alapnak tekintik,

| — | tekintettel az új Európai Bizottságnak a Juncker elnök által 2014. július 15-én a Parlamentnek benyújtott iránymutatásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az új Európai Bizottságnak a Juncker elnök által 2014. július 15-én a Parlamentnek benyújtott iránymutatásaira,

| — | tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (általános adatvédelmi rendelet) irányuló javaslatra (COM(2012)0011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (általános adatvédelmi rendelet) irányuló javaslatra (COM(2012)0011),

| — | tekintettel a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (COM(2012)0010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (COM(2012)0010),

| — | tekintettel az emberkereskedelem felszámolására irányuló 2012–2016-os uniós stratégiára (COM(2012)0286), különösen a gyermekvédelmi rendszerekre vonatkozó iránymutatás kidolgozásának finanszírozásáról szóló rendelkezésekre és a legjobb gyakorlatok cseréjére, tekintettel a Bizottság „Beruházások a gyermekek érdekében: |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberkereskedelem felszámolására irányuló 2012–2016-os uniós stratégiára (COM(2012)0286), különösen a gyermekvédelmi rendszerekre vonatkozó iránymutatás kidolgozásának finanszírozásáról szóló rendelkezésekre és a legjobb gyakorlatok cseréjére, tekintettel a Bizottság „Beruházások a gyermekek érdekében:

| — | tekintettel a Bizottság „Beruházások a gyermekek érdekében: A hátrányos helyzetből való kitörés” című, 2013/112/EU 2013. február 20-i ajánlására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Beruházások a gyermekek érdekében: A hátrányos helyzetből való kitörés” című, 2013/112/EU 2013. február 20-i ajánlására (14),

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsa által 2013. június 24-én elfogadott, a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális (LMBTI) személyek emberi jogai maradéktalan érvényesítésének elősegítését és védelmét szolgáló iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsa által 2013. június 24-én elfogadott, a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális (LMBTI) személyek emberi jogai maradéktalan érvényesítésének elősegítését és védelmét szolgáló iránymutatásokra,

| — | tekintettel „A nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretrendszere 2020-ig” című bizottsági közleményre (COM(2011)0173), és a 2011. június 24-i európai tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretrendszere 2020-ig” című bizottsági közleményre (COM(2011)0173), és a 2011. június 24-i európai tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az „Előrelépések a nemzeti romaintegrációs stratégiák végrehajtásában” című bizottsági közleményre (COM(2013)0454), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Előrelépések a nemzeti romaintegrációs stratégiák végrehajtásában” című bizottsági közleményre (COM(2013)0454),

| — | tekintettel a Bizottság uniós antikorrupciós jelentésére (COM(2014)0038), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság uniós antikorrupciós jelentésére (COM(2014)0038),

| — | tekintettel a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (COM(2008)0426), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (COM(2008)0426),

| — | tekintettel a nemzeti romaintegrációs stratégiák végrehajtása terén elért eredményekről szóló, 2013. december 12-i állásfoglalására (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzeti romaintegrációs stratégiák végrehajtása terén elért eredményekről szóló, 2013. december 12-i állásfoglalására (15),

| — | tekintettel a homofóbia, illetve a szexuális irányultságon és a nemi identitáson alapuló megkülönböztetés elleni európai menetrendről szóló, 2014. február 4-i állásfoglalására (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel a homofóbia, illetve a szexuális irányultságon és a nemi identitáson alapuló megkülönböztetés elleni európai menetrendről szóló, 2014. február 4-i állásfoglalására (16),

| — | tekintettel a nemek közötti egyenlőségről szóló állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemek közötti egyenlőségről szóló állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az EU hajléktalansággal kapcsolatos stratégiájáról szóló, 2011. szeptember 14-i állásfoglalására (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU hajléktalansággal kapcsolatos stratégiájáról szóló, 2011. szeptember 14-i állásfoglalására (17),

| — | tekintettel az Egyesült Államok Szenátusának a CIA fogva tartási és kihallgatási programjairól szóló jelentésére; |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Államok Szenátusának a CIA fogva tartási és kihallgatási programjairól szóló jelentésére;

| — | tekintettel a kísérő nélküli kiskorúak európai uniós helyzetéről szóló 2013. szeptember 12-i állásfoglalására (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kísérő nélküli kiskorúak európai uniós helyzetéről szóló 2013. szeptember 12-i állásfoglalására (18),

| — | tekintettel az alapvető jogokról és az emberi jogokról szóló állásfoglalásaira, különösen „Az alapvető jogok helyzete az Európai Unióban” című legutóbbi, 2014. február 27-i állásfoglalásra (19), |
| --- | --- |

—

tekintettel az alapvető jogokról és az emberi jogokról szóló állásfoglalásaira, különösen „Az alapvető jogok helyzete az Európai Unióban” című legutóbbi, 2014. február 27-i állásfoglalásra (19),

| — | tekintettel a migrációról szóló állásfoglalásaira, és különösen a legutóbbi, 2014. december 17-i állásfoglalására a földközi-tengeri térségben kialakult helyzetről és a migrációval kapcsolatos átfogó uniós megközelítés szükségességéről (20), |
| --- | --- |

—

tekintettel a migrációról szóló állásfoglalásaira, és különösen a legutóbbi, 2014. december 17-i állásfoglalására a földközi-tengeri térségben kialakult helyzetről és a migrációval kapcsolatos átfogó uniós megközelítés szükségességéről (20),

| — | tekintettel a kibővített Európában a kisebbségvédelmi és diszkriminációellenes politikákról szóló 2005. június 8-i állásfoglalására (21), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kibővített Európában a kisebbségvédelmi és diszkriminációellenes politikákról szóló 2005. június 8-i állásfoglalására (21),

| — | tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 25. évfordulójáról szóló, 2014. november 27-i állásfoglalására (22), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 25. évfordulójáról szóló, 2014. november 27-i állásfoglalására (22),

| — | tekintettel „Az egyesült államokbeli NSA megfigyelési programja, a megfigyelést végző szervek a különféle tagállamokban és hatásuk az uniós polgárok magánéletére” című, 2013. július 4-i állásfoglalására (23), amelyben megbízta az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságot, hogy végezzen alapos vizsgálatot az ügyben, valamint az egyesült államokbeli NSA megfigyelési programjáról, a különféle tagállamokban megfigyelést végző szervekről és az uniós polgárok alapvető jogaira gyakorolt hatásukról, valamint a transzatlanti bel- és igazságügyi együttműködésről szóló, 2014. március 12-i állásfoglalására (24), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egyesült államokbeli NSA megfigyelési programja, a megfigyelést végző szervek a különféle tagállamokban és hatásuk az uniós polgárok magánéletére” című, 2013. július 4-i állásfoglalására (23), amelyben megbízta az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságot, hogy végezzen alapos vizsgálatot az ügyben, valamint az egyesült államokbeli NSA megfigyelési programjáról, a különféle tagállamokban megfigyelést végző szervekről és az uniós polgárok alapvető jogaira gyakorolt hatásukról, valamint a transzatlanti bel- és igazságügyi együttműködésről szóló, 2014. március 12-i állásfoglalására (24),

| — | tekintettel az Egyesült Államok Szenátusának a kínzás CIA általi alkalmazásáról szóló jelentéséről szóló, 2015. február 11-i állásfoglalására (25), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Államok Szenátusának a kínzás CIA általi alkalmazásáról szóló jelentéséről szóló, 2015. február 11-i állásfoglalására (25),

| — | tekintettel a kihalástól fenyegetett európai nyelvekről és az Európai Unión belüli nyelvi sokféleségről szóló, 2013. szeptember 11-i állásfoglalására (26), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kihalástól fenyegetett európai nyelvekről és az Európai Unión belüli nyelvi sokféleségről szóló, 2013. szeptember 11-i állásfoglalására (26),

| — | tekintettel az Európai Unió és Kanada közötti, az utas-nyilvántartási adatállomány adatainak továbbításáról és feldolgozásáról szóló megállapodás Szerződésekkel való összeegyeztethetőségére vonatkozó bírósági véleményre irányuló kérelemről szóló 2014. november 25-i állásfoglalására (27), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és Kanada közötti, az utas-nyilvántartási adatállomány adatainak továbbításáról és feldolgozásáról szóló megállapodás Szerződésekkel való összeegyeztethetőségére vonatkozó bírósági véleményre irányuló kérelemről szóló 2014. november 25-i állásfoglalására (27),

| — | tekintettel a foglyok CIA általi állítólagos szállításáról és európai országokban történő illegális fogva tartásáról szóló 2012. szeptember 11-i (28) és 2013. október 10-i (29) állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a foglyok CIA általi állítólagos szállításáról és európai országokban történő illegális fogva tartásáról szóló 2012. szeptember 11-i (28) és 2013. október 10-i (29) állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a guantánamói fogolytáborról szóló állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a guantánamói fogolytáborról szóló állásfoglalásaira,

| — | tekintettel „Az EU Alapjogi Chartája: a tömegtájékoztatás szabadságára vonatkozó irányadó szabályozás az EU-ban” című, 2013. május 21-i állásfoglalására (30), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU Alapjogi Chartája: a tömegtájékoztatás szabadságára vonatkozó irányadó szabályozás az EU-ban” című, 2013. május 21-i állásfoglalására (30),

| — | tekintettel az EUB által az EU emberi jogok európai egyezményéhez (EJEE) való csatlakozásáról szóló megállapodással kapcsolatban kiadott 2/2013. számú véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUB által az EU emberi jogok európai egyezményéhez (EJEE) való csatlakozásáról szóló megállapodással kapcsolatban kiadott 2/2013. számú véleményére,

| — | tekintettel az EUB C-293/12 és C-594/12. sz. egyesített ügyekben (Digital Rights Ireland Ltd és Seitlinger és társai) hozott 2014. április 8-i ítéletére, amely hatályon kívül helyezte a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtása, illetve a nyilvános hírközlő hálózatok szolgáltatása keretében előállított vagy feldolgozott adatok megőrzéséről és a 2002/58/EK irányelv módosításáról szóló, 2006. március 15-i 2006/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUB C-293/12 és C-594/12. sz. egyesített ügyekben (Digital Rights Ireland Ltd és Seitlinger és társai) hozott 2014. április 8-i ítéletére, amely hatályon kívül helyezte a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtása, illetve a nyilvános hírközlő hálózatok szolgáltatása keretében előállított vagy feldolgozott adatok megőrzéséről és a 2002/58/EK irányelv módosításáról szóló, 2006. március 15-i 2006/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet,

| — | tekintettel Frans Timmermans 2014. október 7-i európai parlamenti meghallgatására és a 2015. február 11-i ülésén való megjelenésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Frans Timmermans 2014. október 7-i európai parlamenti meghallgatására és a 2015. február 11-i ülésén való megjelenésére,

| — | tekintettel Dimitris Avramopoulos 2014. szeptember 30-i európai parlamenti meghallgatására, |
| --- | --- |

—

tekintettel Dimitris Avramopoulos 2014. szeptember 30-i európai parlamenti meghallgatására,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének (FRA) 2014. november 10-én tartott éves konferenciájának témájára: „Alapvető jogok és bevándorlás az Európai Unióban”, és különösen az FRA „Jogszerű belépési csatornák az EU-ba a nemzetközi védelemre szoruló személyek számára: eszköztár” című tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének (FRA) 2014. november 10-én tartott éves konferenciájának témájára: „Alapvető jogok és bevándorlás az Európai Unióban”, és különösen az FRA „Jogszerű belépési csatornák az EU-ba a nemzetközi védelemre szoruló személyek számára: eszköztár” című tanulmányára,

| — | tekintettel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete (EIGE) és a FRA tevékenységeire, éves jelentéseire és tanulmányaira, valamint az uniós tagállamokban a zsidókkal szembeni megkülönböztetésről és gyűlölet-bűncselekményekről, az EU-ban a nők elleni erőszakról, valamint az LMBT személyek által tapasztalt megkülönböztetésről, erőszakról és zaklatásról készített, széles körű felméréseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete (EIGE) és a FRA tevékenységeire, éves jelentéseire és tanulmányaira, valamint az uniós tagállamokban a zsidókkal szembeni megkülönböztetésről és gyűlölet-bűncselekményekről, az EU-ban a nők elleni erőszakról, valamint az LMBT személyek által tapasztalt megkülönböztetésről, erőszakról és zaklatásról készített, széles körű felméréseire,

| — | tekintettel az FRA alapjogi platformjában részt vevő nem kormányzati szervezetek hozzájárulásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az FRA alapjogi platformjában részt vevő nem kormányzati szervezetek hozzájárulásaira,

| — | tekintettel a nem kormányzati szervezeteknek (NGO-k) az emberi jogok területével foglalkozó jelentéseire és tanulmányaira, valamint ezen a területen az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság által kért tanulmányokra, különösen a C. Tematikus Főosztálynak „A válság tagállamokban kifejtett hatása az alapvető jogokra” című tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nem kormányzati szervezeteknek (NGO-k) az emberi jogok területével foglalkozó jelentéseire és tanulmányaira, valamint ezen a területen az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság által kért tanulmányokra, különösen a C. Tematikus Főosztálynak „A válság tagállamokban kifejtett hatása az alapvető jogokra” című tanulmányára,

| — | tekintettel a válság tagállamokban az alapvető jogokra kifejtett hatásáról szóló tanulmányaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a válság tagállamokban az alapvető jogokra kifejtett hatásáról szóló tanulmányaira,

| — | tekintettel az emberi jogok előmozdításával és védelmével foglalkozó nemzeti intézmények státuszáról szóló elvekre („párizsi elvek”), melyek az ENSZ-közgyűlés 48/134. sz. határozatának mellékletét képezik, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok előmozdításával és védelmével foglalkozó nemzeti intézmények státuszáról szóló elvekre („párizsi elvek”), melyek az ENSZ-közgyűlés 48/134. sz. határozatának mellékletét képezik,

| — | tekintettel „Az alapvető jogok helyzetéről: magyarországi normák és gyakorlatok (az Európai Parlament 2012. február 16-i állásfoglalása alapján)” című, 2013. július 3-i állásfoglalására (31), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az alapvető jogok helyzetéről: magyarországi normák és gyakorlatok (az Európai Parlament 2012. február 16-i állásfoglalása alapján)” című, 2013. július 3-i állásfoglalására (31),

| — | tekintettel a Bizottság közleményeire az Európai Unió Alapjogi Chartájának hatékony végrehajtására irányuló bizottsági stratégiáról (COM(2010)0573), valamint az alapvető jogoknak a hatásvizsgálatok végzése során történő figyelembevételére vonatkozó gyakorlati útmutatásról (SEC(2011)0567), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság közleményeire az Európai Unió Alapjogi Chartájának hatékony végrehajtására irányuló bizottsági stratégiáról (COM(2010)0573), valamint az alapvető jogoknak a hatásvizsgálatok végzése során történő figyelembevételére vonatkozó gyakorlati útmutatásról (SEC(2011)0567),

| — | tekintettel a jogállamiság erősítésére irányuló új uniós keretről szóló bizottsági közleményre (COM(2014)0158), valamint a jogállamiság tiszteletben tartásának biztosításáról szóló 2014. december 16-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogállamiság erősítésére irányuló új uniós keretről szóló bizottsági közleményre (COM(2014)0158), valamint a jogállamiság tiszteletben tartásának biztosításáról szóló 2014. december 16-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának alkalmazásáról szóló 2013. évi bizottsági jelentésre (COM(2014)0224) és az azt kísérő munkadokumentumokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának alkalmazásáról szóló 2013. évi bizottsági jelentésre (COM(2014)0224) és az azt kísérő munkadokumentumokra,

| — | tekintettel a „2013. évi jelentés az uniós polgárságról – Uniós polgárok: az Ön jogai, az Ön jövője” című bizottsági jelentésre (COM(2013)0269), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „2013. évi jelentés az uniós polgárságról – Uniós polgárok: az Ön jogai, az Ön jövője” című bizottsági jelentésre (COM(2013)0269),

| — | tekintettel „A nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretének végrehajtásáról” című jelentésről szóló bizottsági közleményre (COM(2014)0209), valamint a romák integrációját célzó hatékony tagállami intézkedésekről szóló 2013. december 9-i tanácsi ajánlásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretének végrehajtásáról” című jelentésről szóló bizottsági közleményre (COM(2014)0209), valamint a romák integrációját célzó hatékony tagállami intézkedésekről szóló 2013. december 9-i tanácsi ajánlásra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére, valamint az Alkotmányügyi Bizottság, a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság és a Petíciós Bizottság véleményére (A8-0230/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére, valamint az Alkotmányügyi Bizottság, a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság és a Petíciós Bizottság véleményére (A8-0230/2015),

| A. | mivel az európai integráció részben a második világháború tragikus következményei, és a náci rezsim általi üldözés és elnyomás újbóli előfordulásának megelőzése céljából indult útjára, továbbá abból a célból, hogy az emberi jogok előmozdítása, tiszteletben tartása és védelme révén elkerülhetővé váljon a demokrácia gyengülése vagy visszafejlődése; |
| --- | --- |

A.

mivel az európai integráció részben a második világháború tragikus következményei, és a náci rezsim általi üldözés és elnyomás újbóli előfordulásának megelőzése céljából indult útjára, továbbá abból a célból, hogy az emberi jogok előmozdítása, tiszteletben tartása és védelme révén elkerülhetővé váljon a demokrácia gyengülése vagy visszafejlődése;

| B. | mivel az EU és tagállamai kötelesek tiszteletben tartani és előmozdítani az uniós szerződésekben és a nemzetközi emberi jogi eszközökben (az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata, az emberi jogok európai egyezménye, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya, a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya stb.) szentesített emberi jogokat, alapvető szabadságokat, demokráciát, értékeket és elveket, és ezeknek központi szerepet kell betölteniük az európai integrációban; |
| --- | --- |

B.

mivel az EU és tagállamai kötelesek tiszteletben tartani és előmozdítani az uniós szerződésekben és a nemzetközi emberi jogi eszközökben (az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata, az emberi jogok európai egyezménye, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya, a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya stb.) szentesített emberi jogokat, alapvető szabadságokat, demokráciát, értékeket és elveket, és ezeknek központi szerepet kell betölteniük az európai integrációban;

| C. | mivel e jogokat az EU összes lakosa számára garantálni kell, többek között a hatóságok által bármely szinten elkövetett visszaélésekre és erőszakos cselekményekre válaszul is; |
| --- | --- |

C.

mivel e jogokat az EU összes lakosa számára garantálni kell, többek között a hatóságok által bármely szinten elkövetett visszaélésekre és erőszakos cselekményekre válaszul is;

| D. | mivel az EUM 2. cikke értelmében az Unió az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – beleértve a kisebbségekhez tartozók jogait – tiszteletben tartásának értékein alapul; mivel ezek az értékek közösek a tagállamokban, és azokat mind az EU-nak, mind pedig az egyes tagállamoknak tiszteletben kell tartaniuk valamennyi belső és külső fellépésük során egyaránt; mivel az EUSZ 17. cikke értelmében a Bizottságnak biztosítania kell a szerződések alkalmazását; |
| --- | --- |

D.

mivel az EUM 2. cikke értelmében az Unió az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – beleértve a kisebbségekhez tartozók jogait – tiszteletben tartásának értékein alapul; mivel ezek az értékek közösek a tagállamokban, és azokat mind az EU-nak, mind pedig az egyes tagállamoknak tiszteletben kell tartaniuk valamennyi belső és külső fellépésük során egyaránt; mivel az EUSZ 17. cikke értelmében a Bizottságnak biztosítania kell a szerződések alkalmazását;

| E. | mivel az EUSZ 6. cikke értelmében az EU felelőssége, hogy saját fellépései során fenntartsa és betartassa az alapvető jogokat a rá ruházott hatásköröktől függetlenül; mivel a tagállamoknak helyes volna ugyanezt tenniük; |
| --- | --- |

E.

mivel az EUSZ 6. cikke értelmében az EU felelőssége, hogy saját fellépései során fenntartsa és betartassa az alapvető jogokat a rá ruházott hatásköröktől függetlenül; mivel a tagállamoknak helyes volna ugyanezt tenniük;

| F. | mivel szükséges felülvizsgálni az uniós szerződéseket a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok védelmének megerősítése érdekében; |
| --- | --- |

F.

mivel szükséges felülvizsgálni az uniós szerződéseket a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok védelmének megerősítése érdekében;

| G. | mivel az EUSZ preambulumával összhangban a tagállamok megerősítették az Európai Szociális Charta szerinti szociális jogok melletti elkötelezettségüket; mivel az EUMSZ 151. cikke is kifejezett hivatkozást tartalmaz azokra az alapvető szociális jogokra, amelyeket az Európai Szociális Charta meghatározott; |
| --- | --- |

G.

mivel az EUSZ preambulumával összhangban a tagállamok megerősítették az Európai Szociális Charta szerinti szociális jogok melletti elkötelezettségüket; mivel az EUMSZ 151. cikke is kifejezett hivatkozást tartalmaz azokra az alapvető szociális jogokra, amelyeket az Európai Szociális Charta meghatározott;

| H. | mivel az Európai Unió Alapjogi Chartája a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével a szerződések szerves részévé vált, ezért immár jogilag kötelező érvényű az EU intézményei, ügynökségei és egyéb szervei, valamint a tagállamok számára az uniós jog alkalmazása során; mivel az uniós intézményekben és a tagállamokban egyaránt olyan kultúrát kell kialakítani, előmozdítani és megerősíteni, amely figyelemmel van az emberi jogokra, különösen, amikor az uniós jogot nemzeti szinten alkalmazzák, és amikor nem uniós országokkal építenek ki kapcsolatokat; |
| --- | --- |

H.

mivel az Európai Unió Alapjogi Chartája a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével a szerződések szerves részévé vált, ezért immár jogilag kötelező érvényű az EU intézményei, ügynökségei és egyéb szervei, valamint a tagállamok számára az uniós jog alkalmazása során; mivel az uniós intézményekben és a tagállamokban egyaránt olyan kultúrát kell kialakítani, előmozdítani és megerősíteni, amely figyelemmel van az emberi jogokra, különösen, amikor az uniós jogot nemzeti szinten alkalmazzák, és amikor nem uniós országokkal építenek ki kapcsolatokat;

| I. | mivel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 2. és 3. cikke elismeri az élethez és a személyi sérthetetlenséghez való jogot; |
| --- | --- |

I.

mivel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 2. és 3. cikke elismeri az élethez és a személyi sérthetetlenséghez való jogot;

| J. | mivel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 4. cikke tiltja az embertelen vagy megalázó bánásmódot; |
| --- | --- |

J.

mivel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 4. cikke tiltja az embertelen vagy megalázó bánásmódot;

| K. | mivel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 8., 9., 10., 19. és 21. cikkei, valamint az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata elismerik a szociális alapjogok fontosságát, ami megerősíti, hogy ezen jogok, különösen a szakszervezetek jogai, a sztrájkhoz való jog, az egyesülési jog és a gyülekezési jog esetében ugyanolyan biztosítékokat kell garantálni mint a Charta által elismert egyéb alapjogok esetében; |
| --- | --- |

K.

mivel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 8., 9., 10., 19. és 21. cikkei, valamint az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata elismerik a szociális alapjogok fontosságát, ami megerősíti, hogy ezen jogok, különösen a szakszervezetek jogai, a sztrájkhoz való jog, az egyesülési jog és a gyülekezési jog esetében ugyanolyan biztosítékokat kell garantálni mint a Charta által elismert egyéb alapjogok esetében;

| L. | mivel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 22. cikkében foglalt kötelezettség szerint az Unió „tiszteletben tartja a kulturális, vallási és nyelvi sokféleséget”, és a 21. cikk megtiltja a nyelveken és/vagy nemzeti kisebbséghez tartozáson alapuló diszkriminációt; |
| --- | --- |

L.

mivel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 22. cikkében foglalt kötelezettség szerint az Unió „tiszteletben tartja a kulturális, vallási és nyelvi sokféleséget”, és a 21. cikk megtiltja a nyelveken és/vagy nemzeti kisebbséghez tartozáson alapuló diszkriminációt;

| M. | mivel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 33. cikke garantálja a család védelmét a jogi, gazdasági és társadalmi szférákban; |
| --- | --- |

M.

mivel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 33. cikke garantálja a család védelmét a jogi, gazdasági és társadalmi szférákban;

| N. | mivel a Charta 37. és 38. cikkei elismerik, hogy a magas szintű környezetvédelemhez való jognak az uniós politikák megvalósításának szerves részét kell képeznie; |
| --- | --- |

N.

mivel a Charta 37. és 38. cikkei elismerik, hogy a magas szintű környezetvédelemhez való jognak az uniós politikák megvalósításának szerves részét kell képeznie;

| O. | mivel bizonyos jogok tekintetében a tagállamok nem csökkenthetik az alkotmányaikban meghatározott garanciák szintjét azzal az ürüggyel, hogy az Európai Unió Alapjogi Chartája vagy az uniós jog egyéb eszközei e tekintetben azoknál alacsonyabb védelmi szintet állapítanak meg; |
| --- | --- |

O.

mivel bizonyos jogok tekintetében a tagállamok nem csökkenthetik az alkotmányaikban meghatározott garanciák szintjét azzal az ürüggyel, hogy az Európai Unió Alapjogi Chartája vagy az uniós jog egyéb eszközei e tekintetben azoknál alacsonyabb védelmi szintet állapítanak meg;

| P. | mivel ismeretes, hogy a nemzeti hatóságok (bírói kar, bűnüldöző szervek és a tisztviselői kar) az Európai Unió Alapjogi Chartájában foglalt jogok és szabadságok konkrét érvényesülésének kulcsszereplői; |
| --- | --- |

P.

mivel ismeretes, hogy a nemzeti hatóságok (bírói kar, bűnüldöző szervek és a tisztviselői kar) az Európai Unió Alapjogi Chartájában foglalt jogok és szabadságok konkrét érvényesülésének kulcsszereplői;

| Q. | mivel az EUMSZ V. címében meghatározott, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség megvalósítása mind az EU, mind az egyes tagállamok által megköveteli az alapvető jogok maradéktalan tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

Q.

mivel az EUMSZ V. címében meghatározott, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség megvalósítása mind az EU, mind az egyes tagállamok által megköveteli az alapvető jogok maradéktalan tiszteletben tartását;

| R. | mivel az EU-ban a polgárok és a tartózkodási engedéllyel rendelkezők állnak a középpontban, és mivel a Charta által elismert személyes, polgári, politikai, gazdasági és szociális jogok nem csupán az uniós polgárok és a tartózkodási engedéllyel rendelkezők ügyeikbe való beavatkozás, visszaélés és erőszak elleni védelmét célozzák, hanem a teljes és zavartalan személyes fejlődésük biztosításának alapfeltételeit képezik; |
| --- | --- |

R.

mivel az EU-ban a polgárok és a tartózkodási engedéllyel rendelkezők állnak a középpontban, és mivel a Charta által elismert személyes, polgári, politikai, gazdasági és szociális jogok nem csupán az uniós polgárok és a tartózkodási engedéllyel rendelkezők ügyeikbe való beavatkozás, visszaélés és erőszak elleni védelmét célozzák, hanem a teljes és zavartalan személyes fejlődésük biztosításának alapfeltételeit képezik;

| S. | mivel a jogállamiság az európai liberális demokrácia gerincét képezi, és az EU egyik alapelve, amely valamennyi tagállam közös alkotmányos hagyományaiból ered; |
| --- | --- |

S.

mivel a jogállamiság az európai liberális demokrácia gerincét képezi, és az EU egyik alapelve, amely valamennyi tagállam közös alkotmányos hagyományaiból ered;

| T. | mivel a jogállamiság tagállami szintű végrehajtásának módja kulcsszerepet játszik a tagállamok és jogrendszereik közti kölcsönös bizalom biztosításában, ezért alapvető fontosságú az EUMSZ V. címében meghatározott, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség megvalósítása során; |
| --- | --- |

T.

mivel a jogállamiság tagállami szintű végrehajtásának módja kulcsszerepet játszik a tagállamok és jogrendszereik közti kölcsönös bizalom biztosításában, ezért alapvető fontosságú az EUMSZ V. címében meghatározott, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség megvalósítása során;

| U. | mivel a jogállamiság tiszteletben tartása az alapvető jogok védelmének előfeltétele, és különösen fontos az EU-n belül, minthogy előfeltétele a szerződésekből és a nemzetközi jogból fakadó összes jog és kötelezettség tiszteletben tartásának; |
| --- | --- |

U.

mivel a jogállamiság tiszteletben tartása az alapvető jogok védelmének előfeltétele, és különösen fontos az EU-n belül, minthogy előfeltétele a szerződésekből és a nemzetközi jogból fakadó összes jog és kötelezettség tiszteletben tartásának;

| V. | mivel az EU és tagállamai a fenntartható fejlődésre vonatkozó új célkitűzések megvalósítására irányuló globális folyamatban vesznek részt, amely célkitűzések szerint az emberi jogok egyetemesek, oszthatatlanok és elidegeníthetetlenek; |
| --- | --- |

V.

mivel az EU és tagállamai a fenntartható fejlődésre vonatkozó új célkitűzések megvalósítására irányuló globális folyamatban vesznek részt, amely célkitűzések szerint az emberi jogok egyetemesek, oszthatatlanok és elidegeníthetetlenek;

| W. | mivel ezen értékek és elvek érvényesülésének – többek között – a Chartában garantált alapvető jogok tiszteletben tartásának hatékony ellenőrzésén kell alapulnia már egészen a jogalkotási javaslatok kidolgozásától kezdődően; |
| --- | --- |

W.

mivel ezen értékek és elvek érvényesülésének – többek között – a Chartában garantált alapvető jogok tiszteletben tartásának hatékony ellenőrzésén kell alapulnia már egészen a jogalkotási javaslatok kidolgozásától kezdődően;

| X. | mivel az EU jelenleg gazdasági és pénzügyi válságon megy keresztül, amely az egyes tagállamokban erre reagálva végrehajtott drasztikus költségvetési megszorításokat is magukban foglaló intézkedésekkel együtt negatív hatást gyakorol az uniós állampolgárok életkörülményeire – növelik a munkanélküliséget, a szegénységi szintet, az egyenlőtlenséget, a bizonytalan munkakörülményeket, illetve korlátozzák a szolgáltatásokhoz való hozzáférést és rontják azok minőségét – és ezáltal a polgárok jólétére; |
| --- | --- |

X.

mivel az EU jelenleg gazdasági és pénzügyi válságon megy keresztül, amely az egyes tagállamokban erre reagálva végrehajtott drasztikus költségvetési megszorításokat is magukban foglaló intézkedésekkel együtt negatív hatást gyakorol az uniós állampolgárok életkörülményeire – növelik a munkanélküliséget, a szegénységi szintet, az egyenlőtlenséget, a bizonytalan munkakörülményeket, illetve korlátozzák a szolgáltatásokhoz való hozzáférést és rontják azok minőségét – és ezáltal a polgárok jólétére;

| Y. | mivel a Parlamenthez beérkező petíciók majdnem egyharmada a Chartában foglalt alapjogok megsértésére vonatkozó állításokat tartalmaz, olyan kérdéseket érintően, mint például az állampolgárság, a négy szabadságjog, a foglalkoztatás, a gazdasági körülmények, a környezet- és fogyasztóvédelem, az igazságszolgáltatási rendszerek, a szavazati jogok, a demokratikus részvétel, a döntéshozatal átláthatósága, a fogyatékosság és a gyermekek jogai, az oktatáshoz való hozzáférés vagy a nyelvhasználat joga; mivel egyes petíciók az egészségüggyel, és az egészségügyi ellátáshoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés a gazdasági válságnak közvetlenül betudható romlásával, valamint a munkához való joggal kapcsolatos kérdéseket vetnek fel; mivel a petíciók jelzik általában a leghamarabb az alapjogok helyzetét a tagállamokban; |
| --- | --- |

Y.

mivel a Parlamenthez beérkező petíciók majdnem egyharmada a Chartában foglalt alapjogok megsértésére vonatkozó állításokat tartalmaz, olyan kérdéseket érintően, mint például az állampolgárság, a négy szabadságjog, a foglalkoztatás, a gazdasági körülmények, a környezet- és fogyasztóvédelem, az igazságszolgáltatási rendszerek, a szavazati jogok, a demokratikus részvétel, a döntéshozatal átláthatósága, a fogyatékosság és a gyermekek jogai, az oktatáshoz való hozzáférés vagy a nyelvhasználat joga; mivel egyes petíciók az egészségüggyel, és az egészségügyi ellátáshoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés a gazdasági válságnak közvetlenül betudható romlásával, valamint a munkához való joggal kapcsolatos kérdéseket vetnek fel; mivel a petíciók jelzik általában a leghamarabb az alapjogok helyzetét a tagállamokban;

| Z. | mivel az EU az azzal kapcsolatos vélelem és kölcsönös bizalom alapján működik, hogy az uniós tagállamok az EJEE-ben és az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzítetteknek megfelelően tiszteletben tartják a demokráciát, a jogállamiságot és az alapvető jogokat, különösen a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség fejlődése és a kölcsönös elismerés elve vonatkozásában; |
| --- | --- |

Z.

mivel az EU az azzal kapcsolatos vélelem és kölcsönös bizalom alapján működik, hogy az uniós tagállamok az EJEE-ben és az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzítetteknek megfelelően tiszteletben tartják a demokráciát, a jogállamiságot és az alapvető jogokat, különösen a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség fejlődése és a kölcsönös elismerés elve vonatkozásában;

| AA. | mivel a munkanélküliség, a szegénység, vagy a szociális kirekesztettség súlyos következményekkel jár az alapvető jogok megszerzését és gyakorlásukat illetően, és rámutat arra, hogy a kiszolgáltatott helyzetben lévőknek továbbra is hozzá kell férniük az alapvető szolgáltatásokhoz, különösen a jóléti és pénzügyi szolgáltatásokhoz |
| --- | --- |

AA.

mivel a munkanélküliség, a szegénység, vagy a szociális kirekesztettség súlyos következményekkel jár az alapvető jogok megszerzését és gyakorlásukat illetően, és rámutat arra, hogy a kiszolgáltatott helyzetben lévőknek továbbra is hozzá kell férniük az alapvető szolgáltatásokhoz, különösen a jóléti és pénzügyi szolgáltatásokhoz

| AB. | mivel az EU területén a közelmúltban elkövetett terrorista támadásokat követő bizonyos terrorizmusellenes politikák valószínűleg csorbítják az alapvető jogokat és szabadságokat az Unióban; mivel alapvető fontosságú az egyensúly biztosítása az alapvető jogok és szabadságok, illetve a biztonság növelése között; mivel az EU-nak és tagállamainak kötelessége megvédeni az európai polgárokat, egyúttal biztosítva alapvető jogaik és szabadságjogaik tiszteletben tartását a biztonságpolitikák kialakítása és végrehajtása során; mivel ezen a téren a fő követendő szempontoknak a szükségszerűségnek és az arányosságnak kell lenniük, annak elkerülése érdekében, hogy a szakpolitikai intézkedések megsértsék a polgári szabadságjogokat; |
| --- | --- |

AB.

mivel az EU területén a közelmúltban elkövetett terrorista támadásokat követő bizonyos terrorizmusellenes politikák valószínűleg csorbítják az alapvető jogokat és szabadságokat az Unióban; mivel alapvető fontosságú az egyensúly biztosítása az alapvető jogok és szabadságok, illetve a biztonság növelése között; mivel az EU-nak és tagállamainak kötelessége megvédeni az európai polgárokat, egyúttal biztosítva alapvető jogaik és szabadságjogaik tiszteletben tartását a biztonságpolitikák kialakítása és végrehajtása során; mivel ezen a téren a fő követendő szempontoknak a szükségszerűségnek és az arányosságnak kell lenniük, annak elkerülése érdekében, hogy a szakpolitikai intézkedések megsértsék a polgári szabadságjogokat;

| AC. | mivel eddig sosem látott módon több ezren halnak meg a Földközi-tengerben, ami súlyos felelősséget ró az Európai Unióra a tekintetben, hogy cselekedjen az életek megmentése és az embercsempészet megakadályozása érdekében, valamint legális útvonalakat biztosítson a migránsok számára, segítse és védelmezze a menedékkérőket és menekülteket; |
| --- | --- |

AC.

mivel eddig sosem látott módon több ezren halnak meg a Földközi-tengerben, ami súlyos felelősséget ró az Európai Unióra a tekintetben, hogy cselekedjen az életek megmentése és az embercsempészet megakadályozása érdekében, valamint legális útvonalakat biztosítson a migránsok számára, segítse és védelmezze a menedékkérőket és menekülteket;

| AD. | mivel 2014-ben közel 3 500 halt meg vagy tűnt el, miközben Európába próbált eljutni, amellyel együtt az utóbbi 20 évben maghaltak vagy eltűntek száma megközelíti a 30 000-t; mivel a Nemzetközi Migrációs Szervezet szerint az Európába vezető migrációs útvonal a világ legveszélyesebb útjává vált a migránsok számára; |
| --- | --- |

AD.

mivel 2014-ben közel 3 500 halt meg vagy tűnt el, miközben Európába próbált eljutni, amellyel együtt az utóbbi 20 évben maghaltak vagy eltűntek száma megközelíti a 30 000-t; mivel a Nemzetközi Migrációs Szervezet szerint az Európába vezető migrációs útvonal a világ legveszélyesebb útjává vált a migránsok számára;

| AE. | mivel évente kb. 1 000 menedékkérelem közvetlenül a nemi szervek megcsonkításához kapcsolódik; |
| --- | --- |

AE.

mivel évente kb. 1 000 menedékkérelem közvetlenül a nemi szervek megcsonkításához kapcsolódik;

| AF. | mivel a menedékjogot a menekültek helyzetére vonatkozó 1951- évi (genfi) egyezmény és az ahhoz fűzött 1967. január 31-i jegyzőkönyv biztosítja; |
| --- | --- |

AF.

mivel a menedékjogot a menekültek helyzetére vonatkozó 1951- évi (genfi) egyezmény és az ahhoz fűzött 1967. január 31-i jegyzőkönyv biztosítja;

| AG. | mivel a szélsőséges nacionalizmus, a rasszizmus, az idegengyűlölet, és az intolerancia megnyilvánulásai még nem tűntek el a közösségeinkből; mivel ezzel szemben – különösen a nemrég történt terrorista támadások óta – számos tagállamban növekedni látszik a számuk, amely a hagyományos kisebbségeket és az új nemzeti kisebbségeket egyaránt sújtja; |
| --- | --- |

AG.

mivel a szélsőséges nacionalizmus, a rasszizmus, az idegengyűlölet, és az intolerancia megnyilvánulásai még nem tűntek el a közösségeinkből; mivel ezzel szemben – különösen a nemrég történt terrorista támadások óta – számos tagállamban növekedni látszik a számuk, amely a hagyományos kisebbségeket és az új nemzeti kisebbségeket egyaránt sújtja;

| AH. | mivel az EUSZ 49. cikke értelmében bármely olyan európai állam kérheti felvételét az Unióba, amely tiszteletben tartja a 2. cikkben megállapított alapelveket, és elkötelezett azok előremozdítása mellett; mivel a koppenhágai kritériumoknak való megfelelés az uniós csatlakozás alapvető előfeltétele; mivel a koppenhágai kritériumok alapján a tagjelölt országokat terhelő kötelezettségek nemcsak a csatlakozás alapvető előfeltételei, hanem – az EUSZ 2. cikkének megfelelően – az ország uniós csatlakozása után is alkalmazandók; mivel ennek fényében valamennyi tagállam esetében folyamatosan vizsgálni kell, hogy továbbra is megfelelnek-e az alapvető jogok, a demokratikus intézmények és a jogállamiság tiszteletben tartásával kapcsolatos alapvető uniós értékeknek; mivel ezen túlmenően szükséges egy lépcsőzetes korrigáló mechanizmus bevezetése, amely áthidalja a politikai párbeszéd és az EUSZ 7. cikkének „nehézfegyverzete” közötti szakadékot, és kezeli a jelenlegi Szerződésekben fennálló „koppenhágai dilemmát”; |
| --- | --- |

AH.

mivel az EUSZ 49. cikke értelmében bármely olyan európai állam kérheti felvételét az Unióba, amely tiszteletben tartja a 2. cikkben megállapított alapelveket, és elkötelezett azok előremozdítása mellett; mivel a koppenhágai kritériumoknak való megfelelés az uniós csatlakozás alapvető előfeltétele; mivel a koppenhágai kritériumok alapján a tagjelölt országokat terhelő kötelezettségek nemcsak a csatlakozás alapvető előfeltételei, hanem – az EUSZ 2. cikkének megfelelően – az ország uniós csatlakozása után is alkalmazandók; mivel ennek fényében valamennyi tagállam esetében folyamatosan vizsgálni kell, hogy továbbra is megfelelnek-e az alapvető jogok, a demokratikus intézmények és a jogállamiság tiszteletben tartásával kapcsolatos alapvető uniós értékeknek; mivel ezen túlmenően szükséges egy lépcsőzetes korrigáló mechanizmus bevezetése, amely áthidalja a politikai párbeszéd és az EUSZ 7. cikkének „nehézfegyverzete” közötti szakadékot, és kezeli a jelenlegi Szerződésekben fennálló „koppenhágai dilemmát”;

| AI. | mivel nincsenek egyértelmű és közös kritériumok azon helyzet kezelésére, mikor egy tagállamban politikai és intézményi szempontok miatt folyamatosan megkérdőjeleződnek a jogállamiság, a demokrácia és az alapvető jogok; mivel az uniós intézményekkel való nézeteltérések során, kötelező eljárások hiányában túl sokszor állandó tehetetlenség uralkodik, miközben nem tartják tiszteletben a szerződéseket és az európai értékeket; |
| --- | --- |

AI.

mivel nincsenek egyértelmű és közös kritériumok azon helyzet kezelésére, mikor egy tagállamban politikai és intézményi szempontok miatt folyamatosan megkérdőjeleződnek a jogállamiság, a demokrácia és az alapvető jogok; mivel az uniós intézményekkel való nézeteltérések során, kötelező eljárások hiányában túl sokszor állandó tehetetlenség uralkodik, miközben nem tartják tiszteletben a szerződéseket és az európai értékeket;

| AJ. | mivel a petíciós jog szoros kapcsolatot hozott létre az uniós polgárok és az Európai Parlament között; mivel az európai polgári kezdeményezés új, közvetlen kapcsolatot hozott létre az uniós polgárok és az uniós intézmények között, és segítheti az alapvető és a polgári jogok fejlődését; mivel a polgári jogok magukban foglalják a petíciós jogot, mint a polgárok eszközét alapvető jogaik érvényesítésére, a Charta 44. cikkének és az EUMSZ 227. cikkének megfelelően; |
| --- | --- |

AJ.

mivel a petíciós jog szoros kapcsolatot hozott létre az uniós polgárok és az Európai Parlament között; mivel az európai polgári kezdeményezés új, közvetlen kapcsolatot hozott létre az uniós polgárok és az uniós intézmények között, és segítheti az alapvető és a polgári jogok fejlődését; mivel a polgári jogok magukban foglalják a petíciós jogot, mint a polgárok eszközét alapvető jogaik érvényesítésére, a Charta 44. cikkének és az EUMSZ 227. cikkének megfelelően;

| AK. | mivel a nők még mindig a diszkrimináció számos formájával néznek szembe az Unióban, és gyakran – főleg szexuális természetű – erőszak és bántalmazás áldozatai; |
| --- | --- |

AK.

mivel a nők még mindig a diszkrimináció számos formájával néznek szembe az Unióban, és gyakran – főleg szexuális természetű – erőszak és bántalmazás áldozatai;

| AL. | mivel a nők elleni erőszak az alapvető jogok megsértésének legelterjedtebb formája az EU-ban és a világ többi részén, és mivel ez életkortól, iskolázottságtól, jövedelemtől, társadalmi helyzettől és származási vagy lakhely szerinti országtól függetlenül a társadalom valamennyi rétegét érinti, és a nők és férfiak közötti egyenlőség egyik fő akadályát képezi; |
| --- | --- |

AL.

mivel a nők elleni erőszak az alapvető jogok megsértésének legelterjedtebb formája az EU-ban és a világ többi részén, és mivel ez életkortól, iskolázottságtól, jövedelemtől, társadalmi helyzettől és származási vagy lakhely szerinti országtól függetlenül a társadalom valamennyi rétegét érinti, és a nők és férfiak közötti egyenlőség egyik fő akadályát képezi;

| AM. | mivel – amint az az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége által 2014-ben végzett felmérésből kiderül – az erőszak áldozatává váló nők többsége nem jelenti a vele történteket a rendőrségen; |
| --- | --- |

AM.

mivel – amint az az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége által 2014-ben végzett felmérésből kiderül – az erőszak áldozatává váló nők többsége nem jelenti a vele történteket a rendőrségen;

| AN. | mivel a szexuális és a reproduktív egészség és jogok az alapvető emberi jogokban gyökereznek és az emberi méltóság lényeges elemei (32); mivel az életmentő abortusz megtagadása az emberi jogok súlyos megsértésének minősül; |
| --- | --- |

AN.

mivel a szexuális és a reproduktív egészség és jogok az alapvető emberi jogokban gyökereznek és az emberi méltóság lényeges elemei (32); mivel az életmentő abortusz megtagadása az emberi jogok súlyos megsértésének minősül;

| AO. | mivel a nők és gyermekek kereskedelme és szexuális kizsákmányolása egyértelműen sérti az emberi jogokat, az emberi méltóságot, valamint a jog és a demokrácia alapelveit; mivel napjainkban a nők a növekvő gazdasági bizonytalanság, valamint a munkanélküliség és a szegénység fokozottabb veszélye miatt jobban ki vannak téve e kockázatoknak; |
| --- | --- |

AO.

mivel a nők és gyermekek kereskedelme és szexuális kizsákmányolása egyértelműen sérti az emberi jogokat, az emberi méltóságot, valamint a jog és a demokrácia alapelveit; mivel napjainkban a nők a növekvő gazdasági bizonytalanság, valamint a munkanélküliség és a szegénység fokozottabb veszélye miatt jobban ki vannak téve e kockázatoknak;

| AP. | mivel az európai jog nem tartalmazza kifejezetten, hogy a nők elleni erőszak a nemi alapú megkülönböztetés egyik formája, amely fogalom csak három (a spanyol, a svéd és a német) nemzeti jogrendszerben van jelen, aminek következtében ezt nem tekintik a tényleges egyenlőséget érintő problémának; mivel a tagállamok eseti alapú megközelítést alkalmaznak a nők elleni erőszak és a nemi alapú erőszak fogalommeghatározása tekintetében, és a meghatározások a nemzeti jogrendszerekben igen eltérőek, ami lehetetlenné teszi az adatok összehasonlítását; |
| --- | --- |

AP.

mivel az európai jog nem tartalmazza kifejezetten, hogy a nők elleni erőszak a nemi alapú megkülönböztetés egyik formája, amely fogalom csak három (a spanyol, a svéd és a német) nemzeti jogrendszerben van jelen, aminek következtében ezt nem tekintik a tényleges egyenlőséget érintő problémának; mivel a tagállamok eseti alapú megközelítést alkalmaznak a nők elleni erőszak és a nemi alapú erőszak fogalommeghatározása tekintetében, és a meghatározások a nemzeti jogrendszerekben igen eltérőek, ami lehetetlenné teszi az adatok összehasonlítását;

| AQ. | mivel a tagállamok nem mentesek a nemi szervek megcsonkításának elvetemült gyakorlatától, amelynek a jelentések szerint 500 000 uniós polgár esett áldozatul, és további 180 000 forog veszélyben; |
| --- | --- |

AQ.

mivel a tagállamok nem mentesek a nemi szervek megcsonkításának elvetemült gyakorlatától, amelynek a jelentések szerint 500 000 uniós polgár esett áldozatul, és további 180 000 forog veszélyben;

| AR. | mivel a Bizottság, a FRA, a nem kormányzati szervek, az Európa Tanács és az ENSZ jelentései, illetve többek között az Emberi Jogok Európai Bírósága által hozott ítéletek tanúsága szerint az EU-ban és a tagállamokban még számos esetben előfordul az alapvető jogok megsértése, amelynek formái többek között a civil szervezetek gyülekezési és szólásszabadságának megsértése, az LMBTI személyek intézményes diszkriminációja a házasság tiltása és a propagandaellenes jogalkotás révén, valamint a rasszizmus, idegengyűlölet, vallásos intolerancia vagy egy személy fogyatékossága, szexuális irányultsága, nemi identitása ellen táplált előítélet által motivált megkülönböztetés vagy gyűlölet-bűncselekmény továbbra is gyakori esetei; mivel a Bizottság, a Tanács és a tagállamok reakciói nem felelnek meg a megállapított ismétlődő jogsértések súlyosságának; |
| --- | --- |

AR.

mivel a Bizottság, a FRA, a nem kormányzati szervek, az Európa Tanács és az ENSZ jelentései, illetve többek között az Emberi Jogok Európai Bírósága által hozott ítéletek tanúsága szerint az EU-ban és a tagállamokban még számos esetben előfordul az alapvető jogok megsértése, amelynek formái többek között a civil szervezetek gyülekezési és szólásszabadságának megsértése, az LMBTI személyek intézményes diszkriminációja a házasság tiltása és a propagandaellenes jogalkotás révén, valamint a rasszizmus, idegengyűlölet, vallásos intolerancia vagy egy személy fogyatékossága, szexuális irányultsága, nemi identitása ellen táplált előítélet által motivált megkülönböztetés vagy gyűlölet-bűncselekmény továbbra is gyakori esetei; mivel a Bizottság, a Tanács és a tagállamok reakciói nem felelnek meg a megállapított ismétlődő jogsértések súlyosságának;

| AS. | mivel egy olyan társadalom, amelyben teljes mértékben érvényesülnek és védelmet élveznek az alapvető jogok, nagyobb eséllyel hoz létre dinamikus és versenyképes gazdaságot; |
| --- | --- |

AS.

mivel egy olyan társadalom, amelyben teljes mértékben érvényesülnek és védelmet élveznek az alapvető jogok, nagyobb eséllyel hoz létre dinamikus és versenyképes gazdaságot;

| AT. | mivel a romák, Európa legnagyobb etnikai kisebbsége, továbbra is súlyos diszkrimináció, rasszista támadások, gyűlöletbeszéd, szegénység és kirekesztés áldozatai; |
| --- | --- |

AT.

mivel a romák, Európa legnagyobb etnikai kisebbsége, továbbra is súlyos diszkrimináció, rasszista támadások, gyűlöletbeszéd, szegénység és kirekesztés áldozatai;

| AU. | mivel az európai külső tevékenység ugyanazokon az elveken alapul, amelyekre az Unió létrehozása és fejlődése is épül, vagyis a demokrácián, a szolidaritáson, az emberi méltóságon és az alapjogok összességén; mivel az EU külső politikáiban kidolgoztak bizonyos emberi jogi iránymutatásokat, a belső politikákra vonatkozóan ugyanakkor nem, s emiatt az a vád érheti az EU-t, hogy kettős mércét alkalmaz; mivel döntő fontosságú. hogy az Uniónak az alapvető jogokat előmozdító tevékenységét a külpolitikája során kiegészítse az alapvető jogoknak az Unión belül való megfelelést ellenőrző szilárd és rendszeres belső politikája; |
| --- | --- |

AU.

mivel az európai külső tevékenység ugyanazokon az elveken alapul, amelyekre az Unió létrehozása és fejlődése is épül, vagyis a demokrácián, a szolidaritáson, az emberi méltóságon és az alapjogok összességén; mivel az EU külső politikáiban kidolgoztak bizonyos emberi jogi iránymutatásokat, a belső politikákra vonatkozóan ugyanakkor nem, s emiatt az a vád érheti az EU-t, hogy kettős mércét alkalmaz; mivel döntő fontosságú. hogy az Uniónak az alapvető jogokat előmozdító tevékenységét a külpolitikája során kiegészítse az alapvető jogoknak az Unión belül való megfelelést ellenőrző szilárd és rendszeres belső politikája;

| AV. | mivel a személyes adatok védelmére irányuló intézkedések során érvényesülnie kell a cél, a szükségszerűség és arányosság elveinek, beleértve a nemzetközi szerződésekről folyó tárgyalásokat és azok megkötését, ahogy arra az Európai Unió Bíróságának 2014. április 6-i, a 2006/24/EK irányelvet hatályon kívül helyező ítélete, valamint az európai adatvédelmi biztos véleményei is rámutatnak; |
| --- | --- |

AV.

mivel a személyes adatok védelmére irányuló intézkedések során érvényesülnie kell a cél, a szükségszerűség és arányosság elveinek, beleértve a nemzetközi szerződésekről folyó tárgyalásokat és azok megkötését, ahogy arra az Európai Unió Bíróságának 2014. április 6-i, a 2006/24/EK irányelvet hatályon kívül helyező ítélete, valamint az európai adatvédelmi biztos véleményei is rámutatnak;

| AW. | mivel a Charta biztosítja a magánélet és a családi élet tiszteletéhez, és a személyes adatok védelméhez való jogokat, és ezért azok az uniós jog szerves részét képezik; |
| --- | --- |

AW.

mivel a Charta biztosítja a magánélet és a családi élet tiszteletéhez, és a személyes adatok védelméhez való jogokat, és ezért azok az uniós jog szerves részét képezik;

| AX. | mivel az új technológiák káros hatással lehetnek az alapvető jogokra, különösen a magánélethez és a személyes adatok védelméhez való jogokra, amelyeket a Charta 7. és 8. cikke biztosít; |
| --- | --- |

AX.

mivel az új technológiák káros hatással lehetnek az alapvető jogokra, különösen a magánélethez és a személyes adatok védelméhez való jogokra, amelyeket a Charta 7. és 8. cikke biztosít;

| AY. | mivel az internethez való tömeges hozzáférés még több lehetőséget kínál a nők fizikai és pszichológiai bántalmazására, ideértve az internetes zaklatást is; |
| --- | --- |

AY.

mivel az internethez való tömeges hozzáférés még több lehetőséget kínál a nők fizikai és pszichológiai bántalmazására, ideértve az internetes zaklatást is;

| AZ. | mivel a digitális világ gyors fejlődése (ideértve az internet, az alkalmazások és a közösségi hálózatok szélesebb körű használatát is) a bizalmas jelleg és védelem biztosítása érdekében a személyes adatok és a magánélet fokozott védelmét követeli meg; |
| --- | --- |

AZ.

mivel a digitális világ gyors fejlődése (ideértve az internet, az alkalmazások és a közösségi hálózatok szélesebb körű használatát is) a bizalmas jelleg és védelem biztosítása érdekében a személyes adatok és a magánélet fokozott védelmét követeli meg;

| BA. | mivel az alapvető szabadságokat, az emberi jogokat és az esélyegyenlőséget az EU minden polgára számára biztosítani kell, beleértve a nemzeti és nyelvi kisebbségek tagjait; |
| --- | --- |

BA.

mivel az alapvető szabadságokat, az emberi jogokat és az esélyegyenlőséget az EU minden polgára számára biztosítani kell, beleértve a nemzeti és nyelvi kisebbségek tagjait;

| BB. | mivel a WHO szerint Európában évente legalább 850 15 év alatti gyermek hal meg, bántalmazás következtében; |
| --- | --- |

BB.

mivel a WHO szerint Európában évente legalább 850 15 év alatti gyermek hal meg, bántalmazás következtében;

| BC. | mivel az Alapjogi Ügynökség felmérése szerint felmérés szerint a személyüket ért diszkrimináción és erőszakon túl, az LMBTI válaszadók legalább fele úgy vélte, hogy „a lakóhelyük szerinti ország politikusai között elterjedt az LMBTI személyekkel szembeni sértő szóhasználat”; |
| --- | --- |

BC.

mivel az Alapjogi Ügynökség felmérése szerint felmérés szerint a személyüket ért diszkrimináción és erőszakon túl, az LMBTI válaszadók legalább fele úgy vélte, hogy „a lakóhelyük szerinti ország politikusai között elterjedt az LMBTI személyekkel szembeni sértő szóhasználat”;

| BD. | mivel az LMBTI személyek intézményes diszkrimináció áldozatai, vagy mert polgári házasságuk tiltott, vagy mert a hatályos jogszabályok tiltják a szexuális irányultságuk kinyilvánítását; |
| --- | --- |

BD.

mivel az LMBTI személyek intézményes diszkrimináció áldozatai, vagy mert polgári házasságuk tiltott, vagy mert a hatályos jogszabályok tiltják a szexuális irányultságuk kinyilvánítását;

| BE. | mivel a fogyatékossággal élők a diszkrimináció számos formájával szembesülnek, amely megakadályozza őket alapvető jogaik teljes mértékű gyakorlásában; |
| --- | --- |

BE.

mivel a fogyatékossággal élők a diszkrimináció számos formájával szembesülnek, amely megakadályozza őket alapvető jogaik teljes mértékű gyakorlásában;

| BF. | mivel a fogyatékossággal élők körében a szegénység aránya – részben a foglalkoztatáshoz való korlátozott hozzáférés miatt – 70 %-kal magasabb az átlagnál; |
| --- | --- |

BF.

mivel a fogyatékossággal élők körében a szegénység aránya – részben a foglalkoztatáshoz való korlátozott hozzáférés miatt – 70 %-kal magasabb az átlagnál;

| BG. | mivel a szekularizmus és a semlegesség a leghatékonyabb biztosítékai annak, hogy bármely állam részét képező vallásos közösségek ne legyenek diszkrimináció áldozatai; |
| --- | --- |

BG.

mivel a szekularizmus és a semlegesség a leghatékonyabb biztosítékai annak, hogy bármely állam részét képező vallásos közösségek ne legyenek diszkrimináció áldozatai;

| BH. | mivel a sajtószabadság és a civil szervezetek működésének szabadsága központi jelentőségű a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok szempontjából; mivel ezt a szabadságot számos tagállamban veszélyezteti bizonyos jogszabályok hatályba lépése vagy a hatóságok közvelten beavatkozása; |
| --- | --- |

BH.

mivel a sajtószabadság és a civil szervezetek működésének szabadsága központi jelentőségű a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok szempontjából; mivel ezt a szabadságot számos tagállamban veszélyezteti bizonyos jogszabályok hatályba lépése vagy a hatóságok közvelten beavatkozása;

| BI. | mivel az Európai Unió Alapjogi Chartája elismeri „az idősek méltó és önálló élethez, valamint a társadalmi és kulturális életben való részvételhez való jogát”;” |
| --- | --- |

BI.

mivel az Európai Unió Alapjogi Chartája elismeri „az idősek méltó és önálló élethez, valamint a társadalmi és kulturális életben való részvételhez való jogát”;”

| BJ. | mivel jóllehet az elkövetett bűncselekményekkel arányos büntetések bizonyára visszatartó erejűek az alapjogok megsértésével szemben, az elsődleges cél továbbra is sokkal inkább a (nevelési és kulturális intézkedések révén megvalósuló) megelőzés, semmint az utólagos cselekvés; |
| --- | --- |

BJ.

mivel jóllehet az elkövetett bűncselekményekkel arányos büntetések bizonyára visszatartó erejűek az alapjogok megsértésével szemben, az elsődleges cél továbbra is sokkal inkább a (nevelési és kulturális intézkedések révén megvalósuló) megelőzés, semmint az utólagos cselekvés;

| BK. | mivel a szakosodott intézmények, köztük a nemzeti emberi jogi intézmények vagy az esélyegyenlőségi testületek hatékonysága fontos szerepet tölt be abban, hogy a polgárok az uniós jog tagállamok általi alkalmazásának keretén belül hatékonyabban érvényesítsék alapvető jogaikat; |
| --- | --- |

BK.

mivel a szakosodott intézmények, köztük a nemzeti emberi jogi intézmények vagy az esélyegyenlőségi testületek hatékonysága fontos szerepet tölt be abban, hogy a polgárok az uniós jog tagállamok általi alkalmazásának keretén belül hatékonyabban érvényesítsék alapvető jogaikat;

| BL. | mivel a lakóhely szerinti tagállam helyhatósági és európai parlamenti választásain való szavazás és választhatóság joga a Charta 39. és 40. cikkében foglaltatnak; mivel a szabad mozgáshoz való jog gyakorlása nem akadályozhatja a fenti jogokat; |
| --- | --- |

BL.

mivel a lakóhely szerinti tagállam helyhatósági és európai parlamenti választásain való szavazás és választhatóság joga a Charta 39. és 40. cikkében foglaltatnak; mivel a szabad mozgáshoz való jog gyakorlása nem akadályozhatja a fenti jogokat;

| BM. | tekintettel a Bizottságnak és a tagállamoknak a NSA-PRISM program részeként az interneten és kommunikációs hálózatokon keresztül, többek között európai országokra irányuló tömeges kémtevékenységekre adott elégtelen reakciójára, amelyeket Edward Snowden hozott nyilvánosságra, továbbá aggodalommal szemlélve az európai polgárok vagy az Európában élő harmadik országbeli állampolgárok védelmére irányuló intézkedések végrehajtásának elégtelen voltát; |
| --- | --- |

BM.

tekintettel a Bizottságnak és a tagállamoknak a NSA-PRISM program részeként az interneten és kommunikációs hálózatokon keresztül, többek között európai országokra irányuló tömeges kémtevékenységekre adott elégtelen reakciójára, amelyeket Edward Snowden hozott nyilvánosságra, továbbá aggodalommal szemlélve az európai polgárok vagy az Európában élő harmadik országbeli állampolgárok védelmére irányuló intézkedések végrehajtásának elégtelen voltát;

| 1. | alapvető fontosságúnak tartja az EUSZ 2. cikkében meghatározott közös európai értékek maradéktalan tiszteletben tartásának biztosítását az európai és nemzeti jogszabályokban, a közpolitikákban és azok végrehajtása során, a szubszidiaritás elvének teljes körű betartása mellett; |
| --- | --- |

1.

alapvető fontosságúnak tartja az EUSZ 2. cikkében meghatározott közös európai értékek maradéktalan tiszteletben tartásának biztosítását az európai és nemzeti jogszabályokban, a közpolitikákban és azok végrehajtása során, a szubszidiaritás elvének teljes körű betartása mellett;

| 2. | felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy az uniós jogszabályokat, ideértve a gazdasági és pénzügyi kiigazítási programokat is, az Európai Unió Alapjogi Chartájával és az Európai Szociális Chartával összhangban hajtják végre (EUMSZ 151. cikke); |
| --- | --- |

2.

felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy az uniós jogszabályokat, ideértve a gazdasági és pénzügyi kiigazítási programokat is, az Európai Unió Alapjogi Chartájával és az Európai Szociális Chartával összhangban hajtják végre (EUMSZ 151. cikke);

| 3. | emlékeztet, hogy az EUSZ 6. cikkében meghatározottak értelmében az emberi jogok európai egyezményéhez való csatlakozás kötelező jellegű; tudomásul veszi az Európai Bíróság 2/2013. számú véleményét; felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy hajtsák végre az ahhoz szükséges eszközöket, hogy ennek a Szerződésekben foglalt kötelezettségnek azonnal érvényt szerezzenek; véleménye szerint ezt teljes átláthatóság alapján kell elvégezni, mivel további mechanizmust fog nyújtani az egyének alapvető jogaik – beleértve a hatékony jogorvoslathoz való jogot – megsértésével szembeni védelme tekintetében és az európai intézmények elszámoltathatóvá tételében az alapvető jogokkal kapcsolatos fellépéseik vagy mulasztásaik során; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet, hogy az EUSZ 6. cikkében meghatározottak értelmében az emberi jogok európai egyezményéhez való csatlakozás kötelező jellegű; tudomásul veszi az Európai Bíróság 2/2013. számú véleményét; felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy hajtsák végre az ahhoz szükséges eszközöket, hogy ennek a Szerződésekben foglalt kötelezettségnek azonnal érvényt szerezzenek; véleménye szerint ezt teljes átláthatóság alapján kell elvégezni, mivel további mechanizmust fog nyújtani az egyének alapvető jogaik – beleértve a hatékony jogorvoslathoz való jogot – megsértésével szembeni védelme tekintetében és az európai intézmények elszámoltathatóvá tételében az alapvető jogokkal kapcsolatos fellépéseik vagy mulasztásaik során;

| 4. | üdvözli egy első alelnök kinevezését a Bizottságban, akinek hatásköre a jogállamiság és a Charta tiszteletben tartására irányul, és tudomásul veszi elkötelezettségét a jelenlegi jogi keret megfelelő érvényesítése iránt; reméli, hogy a többi intézménnyel szoros együttműködésben, valamint a civil társadalom szélesebb körének képviselőivel és más érdekelt felekkel konzultálva a lehető leghamarabb elfogadják az alapvető jogok belső stratégiáját; úgy véli, hogy a stratégiának az EUSZ 2., 6. és 7. cikkén kell alapulnia, és összhangban kell lennie az EUMSZ 8. és 10. cikkében foglalt elvekkel és célkitűzésekkel; elítéli, hogy hiányzik a politikai szándék arra, hogy az alapvető jogokat megsértő tagállamok ellen büntetés és elrettentés céljából alkalmazzák az EUSZ 7. cikkét; |
| --- | --- |

4.

üdvözli egy első alelnök kinevezését a Bizottságban, akinek hatásköre a jogállamiság és a Charta tiszteletben tartására irányul, és tudomásul veszi elkötelezettségét a jelenlegi jogi keret megfelelő érvényesítése iránt; reméli, hogy a többi intézménnyel szoros együttműködésben, valamint a civil társadalom szélesebb körének képviselőivel és más érdekelt felekkel konzultálva a lehető leghamarabb elfogadják az alapvető jogok belső stratégiáját; úgy véli, hogy a stratégiának az EUSZ 2., 6. és 7. cikkén kell alapulnia, és összhangban kell lennie az EUMSZ 8. és 10. cikkében foglalt elvekkel és célkitűzésekkel; elítéli, hogy hiányzik a politikai szándék arra, hogy az alapvető jogokat megsértő tagállamok ellen büntetés és elrettentés céljából alkalmazzák az EUSZ 7. cikkét;

| 5. | hangsúlyozza, hogy teljes mértékben ki kell használni a meglévő mechanizmusokat az EUSZ 2. cikkében és a Chartában meghatározott alapvető uniós jogok és értékek tiszteletben tartásának, védelmének és előmozdításának biztosítása érdekében; e tekintetben hangsúlyozza, hogy a Szerződésekben jelenleg meghatározott valamennyi eszközt sürgősen alkalmazni kell és végre kell hajtani; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy teljes mértékben ki kell használni a meglévő mechanizmusokat az EUSZ 2. cikkében és a Chartában meghatározott alapvető uniós jogok és értékek tiszteletben tartásának, védelmének és előmozdításának biztosítása érdekében; e tekintetben hangsúlyozza, hogy a Szerződésekben jelenleg meghatározott valamennyi eszközt sürgősen alkalmazni kell és végre kell hajtani;

| 6. | hangsúlyozza, hogy teljes körűen ki kell használni a meglévő mechanizmusokat, valamint tárgyilagos értékeléseket és vizsgálatokat kell indítani, és kellően megalapozott esetben kötelezettségszegési eljárásokat kell kezdeményezni; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy teljes körűen ki kell használni a meglévő mechanizmusokat, valamint tárgyilagos értékeléseket és vizsgálatokat kell indítani, és kellően megalapozott esetben kötelezettségszegési eljárásokat kell kezdeményezni;

| 7. | aláhúzza a Szerződések esetleges, az uniós szerződésekben foglalt alapvető jogok védelmének további megerősítését célzó megváltoztatásának szükségességét; |
| --- | --- |

7.

aláhúzza a Szerződések esetleges, az uniós szerződésekben foglalt alapvető jogok védelmének további megerősítését célzó megváltoztatásának szükségességét;

| 8. | tudomásul veszi a jogállamiság erősítésére irányuló új uniós keretről szóló bizottsági közleményt, amely az alapvető jogok és a jogállamiság elvei tagállamok általi megsértésének megelőzése és megoldása tekintetében a meglévő hiányosságok orvoslására irányuló első kísérletet jelenti; tudomásul veszi a Bizottság azon szándékát, hogy a Parlamentet és a Tanácsot rendszeresen tájékoztatja az egyes szakaszok során elért előrelépésről úgy véli ugyanakkor, hogy a javasolt keret nem elégséges vagy hatékony elrettentő eszköz az alapvető jogok tagállamok általi megsértésének megelőzése és megoldása tekintetében, mivel a Bizottság ezt a keretrendszert egy kötelező erővel nem rendelkező közlemény formájában terjesztette elő, amely nem határozza meg, hogy mikor kell a mechanizmust életbe léptetni; |
| --- | --- |

8.

tudomásul veszi a jogállamiság erősítésére irányuló új uniós keretről szóló bizottsági közleményt, amely az alapvető jogok és a jogállamiság elvei tagállamok általi megsértésének megelőzése és megoldása tekintetében a meglévő hiányosságok orvoslására irányuló első kísérletet jelenti; tudomásul veszi a Bizottság azon szándékát, hogy a Parlamentet és a Tanácsot rendszeresen tájékoztatja az egyes szakaszok során elért előrelépésről úgy véli ugyanakkor, hogy a javasolt keret nem elégséges vagy hatékony elrettentő eszköz az alapvető jogok tagállamok általi megsértésének megelőzése és megoldása tekintetében, mivel a Bizottság ezt a keretrendszert egy kötelező erővel nem rendelkező közlemény formájában terjesztette elő, amely nem határozza meg, hogy mikor kell a mechanizmust életbe léptetni;

| 9. | felszólítja a Bizottságot, hogy hajtsa végre és tökéletesítse tovább ezt a keretet annak érdekében, hogy:






  a) | azt belefoglalja az alapvető jogok belső stratégiájába, mivel a jogállamiság az alapvető jogok védelmének előfeltétele az Európai Unióban és a tagállamaiban; |
| --- | --- | --- |

9.

felszólítja a Bizottságot, hogy hajtsa végre és tökéletesítse tovább ezt a keretet annak érdekében, hogy:

a)

azt belefoglalja az alapvető jogok belső stratégiájába, mivel a jogállamiság az alapvető jogok védelmének előfeltétele az Európai Unióban és a tagállamaiban;

| b) | jobban aknázza ki az Európa Tanács szakértelmét, és hozzon létre egy formális csatornát a jogállamisággal és alapvető jogokkal kapcsolatos ügyekben való együttműködésre; |
| --- | --- |

b)

jobban aknázza ki az Európa Tanács szakértelmét, és hozzon létre egy formális csatornát a jogállamisággal és alapvető jogokkal kapcsolatos ügyekben való együttműködésre;

| c) | egyértelműen határozza meg az alkalmazási kritériumokat és biztosítsa, hogy azok proaktív és átlátható végrehajtása sikeresen megakadályozza az alapvető jogok megsértésének megtörténtét; különösen pedig egyértelműen határozza meg a „jogsértés egyértelmű kockázata” és a „súlyos és folytonos jogsértés” kritériumait, többek között az Európai Bíróság és az Emberi Jogok Európai Bíróságának gyakorlatára építve; mérlegelje e kritériumok olyan módon történő kialakítását, hogy bármely jogsértés a keretrendszer automatikus alkalmazását vonja maga után; |
| --- | --- |

c)

egyértelműen határozza meg az alkalmazási kritériumokat és biztosítsa, hogy azok proaktív és átlátható végrehajtása sikeresen megakadályozza az alapvető jogok megsértésének megtörténtét; különösen pedig egyértelműen határozza meg a „jogsértés egyértelmű kockázata” és a „súlyos és folytonos jogsértés” kritériumait, többek között az Európai Bíróság és az Emberi Jogok Európai Bíróságának gyakorlatára építve; mérlegelje e kritériumok olyan módon történő kialakítását, hogy bármely jogsértés a keretrendszer automatikus alkalmazását vonja maga után;

| d) | indítson kötelezettségszegési eljárásokat, amelyek az EUMSZ 260. cikke értelmében az EUSZ 2. cikkének az FRA által megállapított rendszeres vagy jelentős megsértése esetén akár pénzbeli szankció kiszabásához is vezethetnek; |
| --- | --- |

d)

indítson kötelezettségszegési eljárásokat, amelyek az EUMSZ 260. cikke értelmében az EUSZ 2. cikkének az FRA által megállapított rendszeres vagy jelentős megsértése esetén akár pénzbeli szankció kiszabásához is vezethetnek;

| e) | biztosítsa az EUSZ 7. cikkében rögzített eljárás automatikus életbe léptetését arra az esetre, ha a keretrendszer által előirányzott háromlépcsős folyamat nem működne, pontosan határozza meg, hogy a Tanácson belüli szavazati jogokon felül a Szerződésekből eredő mely jogok alkalmazása függeszthető fel az adott tagállam vonatkozásában, annak a lehetőségnek a megfontolása érdekében, hogy az uniós jog és az alapvető jogok betartása mellett további szankciók alkalmazására kerüljön sor; |
| --- | --- |

e)

biztosítsa az EUSZ 7. cikkében rögzített eljárás automatikus életbe léptetését arra az esetre, ha a keretrendszer által előirányzott háromlépcsős folyamat nem működne, pontosan határozza meg, hogy a Tanácson belüli szavazati jogokon felül a Szerződésekből eredő mely jogok alkalmazása függeszthető fel az adott tagállam vonatkozásában, annak a lehetőségnek a megfontolása érdekében, hogy az uniós jog és az alapvető jogok betartása mellett további szankciók alkalmazására kerüljön sor;

| f) | rendelkezzen arról, hogy valamennyi uniós jogalkotási javaslat, szakpolitika és fellépés – beleértve a gazdasági és külpolitikai jellegűeket is –, valamint valamennyi, uniós támogatással finanszírozott fellépés eleget tegyen a Chartának, és azokat vessék alá az alapvető jogokra gyakorolt hatás szempontjából alapos előzetes és utólagos hatásvizsgálatnak, illetve olyan proaktív cselekvési tervet is tartalmazzanak, amely biztosítja a meglévő normák hatékonyabb alkalmazását és megnevezi azokat a területeket, ahol reformokra van szükség; e tekintetben úgy véli, hogy a Bizottságnak, a Tanácsnak és a Parlamentnek a jogalkotás és a szakpolitikák kidolgozása során teljes körűen élnie kell az FRA külső, független szakértelmével; |
| --- | --- |

f)

rendelkezzen arról, hogy valamennyi uniós jogalkotási javaslat, szakpolitika és fellépés – beleértve a gazdasági és külpolitikai jellegűeket is –, valamint valamennyi, uniós támogatással finanszírozott fellépés eleget tegyen a Chartának, és azokat vessék alá az alapvető jogokra gyakorolt hatás szempontjából alapos előzetes és utólagos hatásvizsgálatnak, illetve olyan proaktív cselekvési tervet is tartalmazzanak, amely biztosítja a meglévő normák hatékonyabb alkalmazását és megnevezi azokat a területeket, ahol reformokra van szükség; e tekintetben úgy véli, hogy a Bizottságnak, a Tanácsnak és a Parlamentnek a jogalkotás és a szakpolitikák kidolgozása során teljes körűen élnie kell az FRA külső, független szakértelmével;

| g) | az FRA-val és a tagállamokban működő nemzeti emberi jogi szervekkel együttműködve és a civil társadalom lehető legszélesebb körű részvételével olyan adatbankot kell létrehoznia, amely az alapvető jogok uniós és tagállamokbeli helyzetére vonatkozóan rendelkezésre álló összes adatot és jelentést összegyűjti és közzéteszi; |
| --- | --- |

g)

az FRA-val és a tagállamokban működő nemzeti emberi jogi szervekkel együttműködve és a civil társadalom lehető legszélesebb körű részvételével olyan adatbankot kell létrehoznia, amely az alapvető jogok uniós és tagállamokbeli helyzetére vonatkozóan rendelkezésre álló összes adatot és jelentést összegyűjti és közzéteszi;

| 10. | sürgeti a Bizottságot annak biztosítására, hogy a fent említett belső stratégiát olyan világos és részletes új mechanizmus kísérje, amely szilárdan gyökerezik a nemzetközi és európai jogban, és felöleli az EUSZ 2. cikke által védett valamennyi értéket, az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó, az EU külkapcsolataiban már alkalmazott stratégiai kerettel való összhang biztosítása, valamint az európai intézmények és a tagállamok alapvető jogokkal kapcsolatos fellépéseiket és mulasztásaikat illető elszámoltathatósága érdekében; úgy véli, hogy e mechanizmusnak lehetővé kell tennie valamennyi uniós tagállam alapvető jogokkal kapcsolatos megfelelésének nyomon követését, továbbá rendszeres és intézményesített párbeszédet kell biztosítania az alapvető jogok egy vagy több tagállam általi megsértése esetén; véleménye szerint a Szerződések rendelkezéseinek teljes körű kiaknázása érdekében a Bizottságnak a következőket szükséges tennie:






  a) | közös és objektív mutatók alapján egy olyan eredménytábla létrehozása, amellyel sor kerülhet a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok értékelésére; ezeknek a mutatóknak tükrözniük kell a csatlakozási folyamatot irányító koppenhágai politikai kritériumokat, valamint a Szerződések 2. cikkében és az Alapjogi Chartában lefektetett értékeket és jogokat, és a mutatókat meglévő standardok alapján kell meghatározni; e tekintetben a Bizottságnak fontolóra kell vennie az uniós igazságügyi eredménytábla hatályának kiszélesítését, hogy az kiterjedjen az alapvető jogok és a jogállamiság tiszteletben tartásáról szóló rendszeres tagállamonkénti értékelésre is; |
| --- | --- | --- |

10.

sürgeti a Bizottságot annak biztosítására, hogy a fent említett belső stratégiát olyan világos és részletes új mechanizmus kísérje, amely szilárdan gyökerezik a nemzetközi és európai jogban, és felöleli az EUSZ 2. cikke által védett valamennyi értéket, az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó, az EU külkapcsolataiban már alkalmazott stratégiai kerettel való összhang biztosítása, valamint az európai intézmények és a tagállamok alapvető jogokkal kapcsolatos fellépéseiket és mulasztásaikat illető elszámoltathatósága érdekében; úgy véli, hogy e mechanizmusnak lehetővé kell tennie valamennyi uniós tagállam alapvető jogokkal kapcsolatos megfelelésének nyomon követését, továbbá rendszeres és intézményesített párbeszédet kell biztosítania az alapvető jogok egy vagy több tagállam általi megsértése esetén; véleménye szerint a Szerződések rendelkezéseinek teljes körű kiaknázása érdekében a Bizottságnak a következőket szükséges tennie:

a)

közös és objektív mutatók alapján egy olyan eredménytábla létrehozása, amellyel sor kerülhet a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok értékelésére; ezeknek a mutatóknak tükrözniük kell a csatlakozási folyamatot irányító koppenhágai politikai kritériumokat, valamint a Szerződések 2. cikkében és az Alapjogi Chartában lefektetett értékeket és jogokat, és a mutatókat meglévő standardok alapján kell meghatározni; e tekintetben a Bizottságnak fontolóra kell vennie az uniós igazságügyi eredménytábla hatályának kiszélesítését, hogy az kiterjedjen az alapvető jogok és a jogállamiság tiszteletben tartásáról szóló rendszeres tagállamonkénti értékelésre is;

| b) | a létrehozott eredménytábla, valamint a Tanáccsal és a Parlamenttel együttműködve kidolgozásra kerülő évenkénti országértékelési rendszer alapján az Európai Unió összes tagállamában a jogállamiságnak való megfelelés és az alapvető jogok helyzete állandó nyomon követésének biztosítása, az FRA-tól, az Európai Tanácstól, a Velencei Bizottságtól és nem kormányzati szervezetektől származó adatok alapján, |
| --- | --- |

b)

a létrehozott eredménytábla, valamint a Tanáccsal és a Parlamenttel együttműködve kidolgozásra kerülő évenkénti országértékelési rendszer alapján az Európai Unió összes tagállamában a jogállamiságnak való megfelelés és az alapvető jogok helyzete állandó nyomon követésének biztosítása, az FRA-tól, az Európai Tanácstól, a Velencei Bizottságtól és nem kormányzati szervezetektől származó adatok alapján,

| c) | ezzel összefüggésben javaslat az FRA létrehozásáról szóló rendelet felülvizsgálatára annak érdekében, hogy az nagyobb hatáskörrel, további emberi és anyagi erőforrásokkal rendelkezzen a tagállamokban kialakult helyzet nyomon követéséhez, valamint az egyes tagállamok teljesítményét részletesen értékelő évenkénti ellenőrző jelentés közzétételéhez; |
| --- | --- |

c)

ezzel összefüggésben javaslat az FRA létrehozásáról szóló rendelet felülvizsgálatára annak érdekében, hogy az nagyobb hatáskörrel, további emberi és anyagi erőforrásokkal rendelkezzen a tagállamokban kialakult helyzet nyomon követéséhez, valamint az egyes tagállamok teljesítményét részletesen értékelő évenkénti ellenőrző jelentés közzétételéhez;

| d) | a létrehozott eredménytábla és a fent említett éves jelentés alapján hivatalos figyelmeztetés kiadása, ha egy vagy több mutató szerint a tagállamok megszegik a jogállamiság elvét vagy az alapvető jogokat; e hivatalos figyelmeztetést rendszeres intézményes párbeszéd megindítása kell hogy kísérje, amelyben a Bizottságon és az érintett tagállamon kívül a Tanács, az Európai Parlament és az érintett tagállam parlamentje is részt vesz; |
| --- | --- |

d)

a létrehozott eredménytábla és a fent említett éves jelentés alapján hivatalos figyelmeztetés kiadása, ha egy vagy több mutató szerint a tagállamok megszegik a jogállamiság elvét vagy az alapvető jogokat; e hivatalos figyelmeztetést rendszeres intézményes párbeszéd megindítása kell hogy kísérje, amelyben a Bizottságon és az érintett tagállamon kívül a Tanács, az Európai Parlament és az érintett tagállam parlamentje is részt vesz;

| e) | hozzájárulás az uniós intézmények és ügynökségek, az Európa Tanács, az ENSZ és a civil társadalmi szervezetek közötti koordináció javulásához; az uniós intlézméynek és a tagállamok, többek között az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek közötti együttműködés elmélyítése; |
| --- | --- |

e)

hozzájárulás az uniós intézmények és ügynökségek, az Európa Tanács, az ENSZ és a civil társadalmi szervezetek közötti koordináció javulásához; az uniós intlézméynek és a tagállamok, többek között az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek közötti együttműködés elmélyítése;

| 11. | üdvözli, hogy a Tanács vitákat tart majd a jogállamiságról; úgy véli azonban, hogy az ilyen viták tartása nem a leghatékonyabb mód az Európai Unió alapvető értékei be nem tartásának megoldására; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy e vitákról a Parlamentet nem tájékoztatják és azok megszervezésében nem vesz részt; felszólítja a Tanácsot, hogy vitáit az Európai Bizottság, az Európai Parlament, a civil társadalom, az Európa Tanács és annak Velencei Bizottsága, továbbá az egyéb érintett intézményi vagy más felek éves és egyedi jelentéseinek eredményeire alapozza; |
| --- | --- |

11.

üdvözli, hogy a Tanács vitákat tart majd a jogállamiságról; úgy véli azonban, hogy az ilyen viták tartása nem a leghatékonyabb mód az Európai Unió alapvető értékei be nem tartásának megoldására; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy e vitákról a Parlamentet nem tájékoztatják és azok megszervezésében nem vesz részt; felszólítja a Tanácsot, hogy vitáit az Európai Bizottság, az Európai Parlament, a civil társadalom, az Európa Tanács és annak Velencei Bizottsága, továbbá az egyéb érintett intézményi vagy más felek éves és egyedi jelentéseinek eredményeire alapozza;

| 12. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy indítsanak nyomozást az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzített alapvető jogok állítólagos megsértésének esetei kapcsán, és kövessék nyomon ezeket az állításokat, amennyiben igaznak bizonyulnak; különösen sürgeti a Bizottságot, hogy indítson kötelezettségszegési eljárást, amennyiben bármely tagállam gyaníthatóan megsérti ezeket a jogokat; |
| --- | --- |

12.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy indítsanak nyomozást az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzített alapvető jogok állítólagos megsértésének esetei kapcsán, és kövessék nyomon ezeket az állításokat, amennyiben igaznak bizonyulnak; különösen sürgeti a Bizottságot, hogy indítson kötelezettségszegési eljárást, amennyiben bármely tagállam gyaníthatóan megsérti ezeket a jogokat;

| 13. | felszólítja a Bizottságot, hogy helyezzen nagyobb hangsúlyt az 1961. október 18-án Torinóban aláírt és 1996. május 3-án Strasbourgban felülvizsgált Európai Szociális Chartához való uniós csatlakozás előkészítésére; |
| --- | --- |

13.

felszólítja a Bizottságot, hogy helyezzen nagyobb hangsúlyt az 1961. október 18-án Torinóban aláírt és 1996. május 3-án Strasbourgban felülvizsgált Európai Szociális Chartához való uniós csatlakozás előkészítésére;

| 14. | felszólítja a tagállamokat, hogy a párizsi elveknek megfelelően hozzanak létre és erősítsenek meg nemzeti emberi jogi intézeteket az emberi jogok nemzeti szintű független előmozdításának és védelmének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

14.

felszólítja a tagállamokat, hogy a párizsi elveknek megfelelően hozzanak létre és erősítsenek meg nemzeti emberi jogi intézeteket az emberi jogok nemzeti szintű független előmozdításának és védelmének biztosítása érdekében;

| 15. | felszólít arra, hogy garantálják a Parlament, az Európa Tanács, az FRA és az EIGE tevékenységének jobb összehangolását és az ezek közötti konzisztenciát; |
| --- | --- |

15.

felszólít arra, hogy garantálják a Parlament, az Európa Tanács, az FRA és az EIGE tevékenységének jobb összehangolását és az ezek közötti konzisztenciát;

| 16. | aggodalmát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy az EU-ban riasztó mértékben megnőtt az alapjogi jogsértések száma, különösen a bevándorlás és a menedékjog, a megkülönböztetés és az intolerancia terén – különösen bizonyos közösségekkel szemben –, továbbá nőtt az e csoportok és közösségek jogait védő nem kormányzati szervezetekkel szembeni támadások és nyomásgyakorlás előfordulásának száma; megjegyzi, hogy a tagállamok vonakodnak biztosítani ezen alapvető jogok és szabadságok betartását, különösen a romák, a nők, az LMBTI közösség, a menedékkérők, a bevándorlók és a más kiszolgáltatott csoportok tekintetében; |
| --- | --- |

16.

aggodalmát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy az EU-ban riasztó mértékben megnőtt az alapjogi jogsértések száma, különösen a bevándorlás és a menedékjog, a megkülönböztetés és az intolerancia terén – különösen bizonyos közösségekkel szemben –, továbbá nőtt az e csoportok és közösségek jogait védő nem kormányzati szervezetekkel szembeni támadások és nyomásgyakorlás előfordulásának száma; megjegyzi, hogy a tagállamok vonakodnak biztosítani ezen alapvető jogok és szabadságok betartását, különösen a romák, a nők, az LMBTI közösség, a menedékkérők, a bevándorlók és a más kiszolgáltatott csoportok tekintetében;

| 17. | felszólítja a Tanácsot, hogy találja meg a jogállamiság elvéből származó, tagállamonként eltérő elvek és normák pontos tartalma tekintetében a közös pontokat, és tekintse a vita kiindulópontjának az Európai Bíróság jogállamiságra vonatkozó, már létező fogalommeghatározását, beleértve az alábbiaakat: a jogszerűség, amelynek részét képezi az átlátható, elszámoltatható, demokratikus és pluralista jogalkotási folyamatot feltételező legalitás; a jogbiztonság; a végrehajtói hatalom önkényességének tilalma; a független és pártatlan bíróságok; az alapvető jogok tiszteletben tartására is kiterjedő hatékony bírói jogorvoslat; továbbá a törvény előtti egyenlőség; |
| --- | --- |

17.

felszólítja a Tanácsot, hogy találja meg a jogállamiság elvéből származó, tagállamonként eltérő elvek és normák pontos tartalma tekintetében a közös pontokat, és tekintse a vita kiindulópontjának az Európai Bíróság jogállamiságra vonatkozó, már létező fogalommeghatározását, beleértve az alábbiaakat: a jogszerűség, amelynek részét képezi az átlátható, elszámoltatható, demokratikus és pluralista jogalkotási folyamatot feltételező legalitás; a jogbiztonság; a végrehajtói hatalom önkényességének tilalma; a független és pártatlan bíróságok; az alapvető jogok tiszteletben tartására is kiterjedő hatékony bírói jogorvoslat; továbbá a törvény előtti egyenlőség;

| 18. | emlékeztet, hogy a jogállamiság tiszteletben tartása előfeltétele az alapvető jogok védelmének, és az Alapjogi Charta 52. cikkével összhangban a biztonsági intézkedések nem veszélyeztethetik azokat; emlékeztet továbbá a Charta 6. cikke értelmében mindenkinek joga van a szabadsághoz és a személyi biztonsághoz; |
| --- | --- |

18.

emlékeztet, hogy a jogállamiság tiszteletben tartása előfeltétele az alapvető jogok védelmének, és az Alapjogi Charta 52. cikkével összhangban a biztonsági intézkedések nem veszélyeztethetik azokat; emlékeztet továbbá a Charta 6. cikke értelmében mindenkinek joga van a szabadsághoz és a személyi biztonsághoz;

| 19. | felszólítja a Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy biztosítják, hogy – különösen a Szerződésekben, a Chartában és az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményben meghatározott – alapvető jogokat és elveket már az elejétől fogva belefoglalják a belső biztonsági politikákba és intézkedésekbe, ahogyan azt a FRA stratégiai dokumentumában („Embedding fundamental rights in the security agenda”) javasolja; sürgeti az EU-t és a tagállamokat, hogy a jövőbeli belső biztonsági stratégiákban fordítsanak különleges figyelmet a társadalmi befogadást és a megkülönböztetésmentességet érintő intézkedésekre; |
| --- | --- |

19.

felszólítja a Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy biztosítják, hogy – különösen a Szerződésekben, a Chartában és az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményben meghatározott – alapvető jogokat és elveket már az elejétől fogva belefoglalják a belső biztonsági politikákba és intézkedésekbe, ahogyan azt a FRA stratégiai dokumentumában („Embedding fundamental rights in the security agenda”) javasolja; sürgeti az EU-t és a tagállamokat, hogy a jövőbeli belső biztonsági stratégiákban fordítsanak különleges figyelmet a társadalmi befogadást és a megkülönböztetésmentességet érintő intézkedésekre;

| 20. | felszólítja a Bizottságot, hogy a FRA támogatásával erősítse az alapvető jogokkal kapcsolatos tudatosító, oktatási és képzési intézkedéseket és programokat; biztosítsa, hogy ezek a programok az összes szociális partner közötti kohézió és bizalom megteremtésére, valamint a civil társadalmi szervezetek, a nemzeti emberi jogi intézmények, valamint a nemzeti egyenlőségi és megkülönböztetésmentességi hivatalok bevonására irányuljanak; |
| --- | --- |

20.

felszólítja a Bizottságot, hogy a FRA támogatásával erősítse az alapvető jogokkal kapcsolatos tudatosító, oktatási és képzési intézkedéseket és programokat; biztosítsa, hogy ezek a programok az összes szociális partner közötti kohézió és bizalom megteremtésére, valamint a civil társadalmi szervezetek, a nemzeti emberi jogi intézmények, valamint a nemzeti egyenlőségi és megkülönböztetésmentességi hivatalok bevonására irányuljanak;

| 21. | hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak a Szerződések őreként vállalt szerepe nem korlátozódik a jogszabályok tagállami átültetésének biztosítására, hanem a jogszabályok teljes körű és helyes alkalmazására is kiterjed, különösen a polgárokat megillető alapvető jogok védelme érdekében; sajnálja, hogy az 51. cikk túlzottan korlátozó – az uniós jogszabályok érvényesítésének gyakorlását akadályozó – értelmezése a gyakorlatban szűkíti a Charta alkalmazási körét; úgy véli, hogy ezt a hozzáállást meg kellene változtatni az uniós polgároknak az alapvető jogaikkal kapcsolatos elvárásai figyelembe vétele érdekében; emlékeztet arra, hogy a polgárok elvárásai túlmutatnak a Charta szűken vett értelmezésén, és az abban foglalt jogok minél hatékonyabb érvényesítését kell célként kitűzni; sajnálja ezért, hogy a Bizottság a hatáskör hiányára hivatkozik számos petícióra adott válaszában, amelyek az alapvető jogok esetleges megsértéséről tesznek panaszt; ebben az összefüggésben ellenőrző, rendszeres értékelést folytató és ajánlások kiadásához vezető mechanizmus létrehozását javasolja, amely elősegítené az alapvető értékek tiszteletben tartását a tagállamokban; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak a Szerződések őreként vállalt szerepe nem korlátozódik a jogszabályok tagállami átültetésének biztosítására, hanem a jogszabályok teljes körű és helyes alkalmazására is kiterjed, különösen a polgárokat megillető alapvető jogok védelme érdekében; sajnálja, hogy az 51. cikk túlzottan korlátozó – az uniós jogszabályok érvényesítésének gyakorlását akadályozó – értelmezése a gyakorlatban szűkíti a Charta alkalmazási körét; úgy véli, hogy ezt a hozzáállást meg kellene változtatni az uniós polgároknak az alapvető jogaikkal kapcsolatos elvárásai figyelembe vétele érdekében; emlékeztet arra, hogy a polgárok elvárásai túlmutatnak a Charta szűken vett értelmezésén, és az abban foglalt jogok minél hatékonyabb érvényesítését kell célként kitűzni; sajnálja ezért, hogy a Bizottság a hatáskör hiányára hivatkozik számos petícióra adott válaszában, amelyek az alapvető jogok esetleges megsértéséről tesznek panaszt; ebben az összefüggésben ellenőrző, rendszeres értékelést folytató és ajánlások kiadásához vezető mechanizmus létrehozását javasolja, amely elősegítené az alapvető értékek tiszteletben tartását a tagállamokban;

| 22. | emlékeztet az uniós jog időszerű és helyes átültetésének és végrehajtásának kritikus jelentőségére, különösen abban az esetben, amikor az érinti vagy előremozdítja az alapvető jogokat; |
| --- | --- |

22.

emlékeztet az uniós jog időszerű és helyes átültetésének és végrehajtásának kritikus jelentőségére, különösen abban az esetben, amikor az érinti vagy előremozdítja az alapvető jogokat;

Szabadság és biztonság

A véleménynyilvánítás szabadsága és a média

| 23. | emlékeztet rá, hogy a véleménynyilvánítás szabadsága, az információszabadság és a tömegtájékoztatás szabadsága alapvető fontosságú a demokrácia és a jogállamiság biztosításához; határozottan elítéli az újságírókkal és a médiával szembeni erőszakot, kényszert és fenyegetést, a forrásaik és az alapjogok kormányok és államok általi megsértésével kapcsolatos információk nyilvánosságra hozatalával összefüggésben is; felszólítja a tagállamokat, hogy tartózkodjanak az e szabadságot csorbító intézkedések alkalmazásától; megismétli a Bizottsághoz intézett azon kérését, hogy az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelvet a Parlament 2013. május 22-i állásfoglalásában megjelölt irányvonalak mentén vizsgálják felül és módosítsák; |
| --- | --- |

23.

emlékeztet rá, hogy a véleménynyilvánítás szabadsága, az információszabadság és a tömegtájékoztatás szabadsága alapvető fontosságú a demokrácia és a jogállamiság biztosításához; határozottan elítéli az újságírókkal és a médiával szembeni erőszakot, kényszert és fenyegetést, a forrásaik és az alapjogok kormányok és államok általi megsértésével kapcsolatos információk nyilvánosságra hozatalával összefüggésben is; felszólítja a tagállamokat, hogy tartózkodjanak az e szabadságot csorbító intézkedések alkalmazásától; megismétli a Bizottsághoz intézett azon kérését, hogy az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelvet a Parlament 2013. május 22-i állásfoglalásában megjelölt irányvonalak mentén vizsgálják felül és módosítsák;

| 24. | hangsúlyozza, hogy a szabad, független, sokszínű és pluralista online és offline média az újságírókkal együtt a demokrácia alapkövét képezik, úgy véli, hogy a média tulajdonviszonyainak és irányításának összefonódásoktól mentesnek kell lenniük; hangsúlyozza, hogy a média tulajdonviszonyainak átláthatósága döntő fontosságú az olyan befektetések nyomon követéséhez, amelyek befolyással lehetnek a tájékoztatás nyújtására; megfelelő és méltányos gazdasági szabályok kidolgozására szólít fel az online média pluralizmusának garantálása érdekében is; felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki cselekvési tervet annak biztosítására, hogy valamennyi média megfeleljen a függetlenség és minőség minimumszabályainak; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy a szabad, független, sokszínű és pluralista online és offline média az újságírókkal együtt a demokrácia alapkövét képezik, úgy véli, hogy a média tulajdonviszonyainak és irányításának összefonódásoktól mentesnek kell lenniük; hangsúlyozza, hogy a média tulajdonviszonyainak átláthatósága döntő fontosságú az olyan befektetések nyomon követéséhez, amelyek befolyással lehetnek a tájékoztatás nyújtására; megfelelő és méltányos gazdasági szabályok kidolgozására szólít fel az online média pluralizmusának garantálása érdekében is; felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki cselekvési tervet annak biztosítására, hogy valamennyi média megfeleljen a függetlenség és minőség minimumszabályainak;

| 25. | aggódik a néhány tagállamban a társadalmi mozgalmak és megmozdulások, a gyülekezési és szólásszabadság ellen egyre gyakrabban alkalmazott elnyomó intézkedések miatt, különös tekintettel a békés tüntetőkkel szemben bevetett aránytalan erőszakra, valamint arra, hogy igen kevés rendőri és igazságügyi vizsgálat folyik e területen; felszólítja a tagállamokat, hogy védelmezzék a gyülekezés szabadságát és ne fogadjanak el olyan intézkedéseket, amelyek megkérdőjelezik vagy akár büntethetőnek minősítik az alapvető jogok és szabadságok gyakorlását, úgymint a tüntetéshez és a sztrájkhoz való jogot vagy az egyesülés, a társulás és a véleménynyilvánítás szabadságának jogát, mélységes aggodalmának ad hangot amiatt, hogy számos tagállam nemzeti joga kihatással van a közterületeken gyakorolható alapvető jogokra és korlátozza a gyülekezési jogot; felszólítja a Bizottságot, hogy kövesse nyomon az alapvető jogokba való súlyos beavatkozások eseteit, amelyek annak a következményei, hogy a nemzeti törvények a biztonságra való hivatkozással a közterületekre vonatkozó korlátozásokat vezetnek be, és foglalkozzon ezekkel az esetekkel; |
| --- | --- |

25.

aggódik a néhány tagállamban a társadalmi mozgalmak és megmozdulások, a gyülekezési és szólásszabadság ellen egyre gyakrabban alkalmazott elnyomó intézkedések miatt, különös tekintettel a békés tüntetőkkel szemben bevetett aránytalan erőszakra, valamint arra, hogy igen kevés rendőri és igazságügyi vizsgálat folyik e területen; felszólítja a tagállamokat, hogy védelmezzék a gyülekezés szabadságát és ne fogadjanak el olyan intézkedéseket, amelyek megkérdőjelezik vagy akár büntethetőnek minősítik az alapvető jogok és szabadságok gyakorlását, úgymint a tüntetéshez és a sztrájkhoz való jogot vagy az egyesülés, a társulás és a véleménynyilvánítás szabadságának jogát, mélységes aggodalmának ad hangot amiatt, hogy számos tagállam nemzeti joga kihatással van a közterületeken gyakorolható alapvető jogokra és korlátozza a gyülekezési jogot; felszólítja a Bizottságot, hogy kövesse nyomon az alapvető jogokba való súlyos beavatkozások eseteit, amelyek annak a következményei, hogy a nemzeti törvények a biztonságra való hivatkozással a közterületekre vonatkozó korlátozásokat vezetnek be, és foglalkozzon ezekkel az esetekkel;

| 26. | megjegyzi, hogy a terrortámadások arra késztették az EU-t és a tagállamokat, hogy fokozzák a terrorizmus- és radikalizálódásellenes intézkedéseket, sürgeti az EU-t és a nemzeti hatóságokat, hogy ezen intézkedéseket a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok elveinek maradéktalan tiszteletben tartása mellett fogadják el, különös tekintettel a jogvédelemhez való jogra, az ártatlanság vélelmére, a tisztességes eljáráshoz való jogra, a magánélet tiszteletben tartásához való jogra és a személyes adatok védelmére; felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy teljes átláthatóság mellett értékeljék, hogy a terrorizmus elleni harc keretében kidolgozott egyes nemzeti szabályozási vagy jogalkotási tervezetek vagy javaslatok megfelelnek-e az EUSZ 2. cikkének vagy az Alapjogi Chartának; |
| --- | --- |

26.

megjegyzi, hogy a terrortámadások arra késztették az EU-t és a tagállamokat, hogy fokozzák a terrorizmus- és radikalizálódásellenes intézkedéseket, sürgeti az EU-t és a nemzeti hatóságokat, hogy ezen intézkedéseket a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok elveinek maradéktalan tiszteletben tartása mellett fogadják el, különös tekintettel a jogvédelemhez való jogra, az ártatlanság vélelmére, a tisztességes eljáráshoz való jogra, a magánélet tiszteletben tartásához való jogra és a személyes adatok védelmére; felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy teljes átláthatóság mellett értékeljék, hogy a terrorizmus elleni harc keretében kidolgozott egyes nemzeti szabályozási vagy jogalkotási tervezetek vagy javaslatok megfelelnek-e az EUSZ 2. cikkének vagy az Alapjogi Chartának;

| 27. | elismeri, hogy a transznacionális számítógépes bűnözés és kiberterrorizmus széles körű elterjedése komoly kihívást és aggodalmat jelent az alapvető jogok online környezetben történő védelme szempontjából, elengedhetetlennek tartja, hogy az Unió a legkorszerűbb szaktudással rendelkezzen a kiberbiztonság területén annak érdekében, hogy biztosítsa az Alapjogi Charta 7. és 8. cikkének való szigorúbb megfelelést a kibertérben; |
| --- | --- |

27.

elismeri, hogy a transznacionális számítógépes bűnözés és kiberterrorizmus széles körű elterjedése komoly kihívást és aggodalmat jelent az alapvető jogok online környezetben történő védelme szempontjából, elengedhetetlennek tartja, hogy az Unió a legkorszerűbb szaktudással rendelkezzen a kiberbiztonság területén annak érdekében, hogy biztosítsa az Alapjogi Charta 7. és 8. cikkének való szigorúbb megfelelést a kibertérben;

| 28. | üdvözli az Egyesült Államok Szenátusának a CIA fogvatartási és kihallgatási programjairól szóló jelentését; sürgeti a tagállamokat, hogy területükön ne tűrjék el a kínzás vagy más embertelen és megalázó bánásmód alkalmazását; ismételten felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák az elszámoltathatóságot az alapvető jogok megsértése esetén, a foglyok CIA általi szállításával és európai országokban történő illegális fogva tartásával kapcsolatban; sürgeti a tagállamokat, hogy kezdjenek nyílt és átlátható vizsgálatokat az igazság kiderítésére ezen tagállamok területének és légterének használatával kapcsolatosan, és teljes mértékben működjenek együtt az Európai Parlamentnek az ügyben nemrég újrakezdett vizsgálatával és annak nyomon követésével; az ilyen jogsértéseket felfedők, így például az újságírók és a visszaélést bejelentők védelmére szólít fel; |
| --- | --- |

28.

üdvözli az Egyesült Államok Szenátusának a CIA fogvatartási és kihallgatási programjairól szóló jelentését; sürgeti a tagállamokat, hogy területükön ne tűrjék el a kínzás vagy más embertelen és megalázó bánásmód alkalmazását; ismételten felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák az elszámoltathatóságot az alapvető jogok megsértése esetén, a foglyok CIA általi szállításával és európai országokban történő illegális fogva tartásával kapcsolatban; sürgeti a tagállamokat, hogy kezdjenek nyílt és átlátható vizsgálatokat az igazság kiderítésére ezen tagállamok területének és légterének használatával kapcsolatosan, és teljes mértékben működjenek együtt az Európai Parlamentnek az ügyben nemrég újrakezdett vizsgálatával és annak nyomon követésével; az ilyen jogsértéseket felfedők, így például az újságírók és a visszaélést bejelentők védelmére szólít fel;

| 29. | aggodalmának ad hangot az arról beszámoló, ismétlődő jelentések miatt, hogy az európai polgárok elektronikus hírközlési adatainak megőrzését és az azokhoz való hozzáférést lehetővé tevő tagállami és harmadik országbeli hírszerzési tevékenységek állítólag megsértik az uniós alapvető jogokat, különösen pedig az uniós adatvédelmi jogszabályokat; határozottan elítéli a 2013 óta zajló, leleplezett tömeges megfigyelési tevékenységeket, és helyteleníti, hogy továbbra is folytatódnak; felszólít e tevékenységek tisztázására, különös tekintettel egyes tagállamok jelenlegi részvételére; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vegyék teljes körűen figyelembe „Az egyesült államokbeli NSA megfigyelési programja, a megfigyelést végző szervek a különféle tagállamokban és hatásuk az uniós polgárok magánéletére” című 2014. március 12-i parlamenti állásfoglalásban szereplő követeléseket és ajánlásokat; felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy hírszerző szolgálataik tevékenysége feleljen meg az alapvető jogoknak, és tartozzon parlamenti és bírósági ellenőrzés hatálya alá; |
| --- | --- |

29.

aggodalmának ad hangot az arról beszámoló, ismétlődő jelentések miatt, hogy az európai polgárok elektronikus hírközlési adatainak megőrzését és az azokhoz való hozzáférést lehetővé tevő tagállami és harmadik országbeli hírszerzési tevékenységek állítólag megsértik az uniós alapvető jogokat, különösen pedig az uniós adatvédelmi jogszabályokat; határozottan elítéli a 2013 óta zajló, leleplezett tömeges megfigyelési tevékenységeket, és helyteleníti, hogy továbbra is folytatódnak; felszólít e tevékenységek tisztázására, különös tekintettel egyes tagállamok jelenlegi részvételére; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vegyék teljes körűen figyelembe „Az egyesült államokbeli NSA megfigyelési programja, a megfigyelést végző szervek a különféle tagállamokban és hatásuk az uniós polgárok magánéletére” című 2014. március 12-i parlamenti állásfoglalásban szereplő követeléseket és ajánlásokat; felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy hírszerző szolgálataik tevékenysége feleljen meg az alapvető jogoknak, és tartozzon parlamenti és bírósági ellenőrzés hatálya alá;

| 30. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a tagállamok az általános megfigyelést lehetővé tevő nemzeti jogszabályokat fogadtak el, és megismétli, hogy egyrészt olyan biztonsági eszközöket kell alkalmazni, amelyek egy demokratikus társadalomban kifejezetten szükségesek és arányosak; ismételten felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy fogadjanak el egy olyan rendszert, amely biztosítja a bejelentő személyek védelmét; |
| --- | --- |

30.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a tagállamok az általános megfigyelést lehetővé tevő nemzeti jogszabályokat fogadtak el, és megismétli, hogy egyrészt olyan biztonsági eszközöket kell alkalmazni, amelyek egy demokratikus társadalomban kifejezetten szükségesek és arányosak; ismételten felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy fogadjanak el egy olyan rendszert, amely biztosítja a bejelentő személyek védelmét;

| 31. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az állampolgárok nincsenek teljes mértékben tisztában adatvédelmi jogaikkal és a magánélethez való jogukkal, illetve a rendelkezésükre álló jogorvoslati lehetőségekkel; e tekintetben hangsúlyozza a nemzeti adatvédelmi hatóságok szerepét e jogok támogatásában és tudatosításában; elengedhetetlennek tartja, hogy a nyilvánosság és elsősorban a gyerekek megismerjék a személyes adatok védelmének jelentőségét – többek között a kibertérben is –, valamint a rájuk leselkedő veszélyeket; felszólítja a tagállamokat, hogy az iskolákban indítsanak figyelemfelhívó kampányokat; hangsúlyozza, hogy a gyors technológiai fejlemények és az informatikai támadások elszaporodása fényében különleges figyelmet kell fordítani a személyes adatoknak az interneten történő védelmére, különös hangsúlyt fektetve a feldolgozás és tárolás biztonságára; hangsúlyozza, hogy bár a személyes adatok tárolásának megszüntetéséhez való jog nem abszolút és ezt a jogot a többi alapvető joghoz képest kell mérlegelni, az egyének számára meg kell adni online személyes adataik kiigazításának jogát; komoly aggodalmát fejezi ki azokkal a nehézségekkel kapcsolatban, amelyekkel a legtöbb internethasználó jogainak a digitális szférában való érvényesítése során szembesül; felszólítja a Tanácsot, hogy haladjon gyorsan az adatvédelmi csomag kidolgozásával, hogy az egész Unió területén biztosított legyen az adatvédelem magas szintje; |
| --- | --- |

31.

aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az állampolgárok nincsenek teljes mértékben tisztában adatvédelmi jogaikkal és a magánélethez való jogukkal, illetve a rendelkezésükre álló jogorvoslati lehetőségekkel; e tekintetben hangsúlyozza a nemzeti adatvédelmi hatóságok szerepét e jogok támogatásában és tudatosításában; elengedhetetlennek tartja, hogy a nyilvánosság és elsősorban a gyerekek megismerjék a személyes adatok védelmének jelentőségét – többek között a kibertérben is –, valamint a rájuk leselkedő veszélyeket; felszólítja a tagállamokat, hogy az iskolákban indítsanak figyelemfelhívó kampányokat; hangsúlyozza, hogy a gyors technológiai fejlemények és az informatikai támadások elszaporodása fényében különleges figyelmet kell fordítani a személyes adatoknak az interneten történő védelmére, különös hangsúlyt fektetve a feldolgozás és tárolás biztonságára; hangsúlyozza, hogy bár a személyes adatok tárolásának megszüntetéséhez való jog nem abszolút és ezt a jogot a többi alapvető joghoz képest kell mérlegelni, az egyének számára meg kell adni online személyes adataik kiigazításának jogát; komoly aggodalmát fejezi ki azokkal a nehézségekkel kapcsolatban, amelyekkel a legtöbb internethasználó jogainak a digitális szférában való érvényesítése során szembesül; felszólítja a Tanácsot, hogy haladjon gyorsan az adatvédelmi csomag kidolgozásával, hogy az egész Unió területén biztosított legyen az adatvédelem magas szintje;

| 32. | emlékeztet, hogy a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy hírszerző szolgálataik törvényesen, valamint a Szerződésekkel és az Alapjogi Chartával összhangban működjenek; felszólítja e tekintetben a tagállamokat annak biztosítására, hogy a nemzeti törvények a személyes adatok (többek között metaadatok) gyűjtését és elemzését kizárólag az érintett személy jóváhagyásával vagy olyan bírósági ítéletet követően tegyék lehetővé, amely szerint megalapozott gyanúja áll fenn annak, hogy az érintett személy bűncselekményben vett részt; |
| --- | --- |

32.

emlékeztet, hogy a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy hírszerző szolgálataik törvényesen, valamint a Szerződésekkel és az Alapjogi Chartával összhangban működjenek; felszólítja e tekintetben a tagállamokat annak biztosítására, hogy a nemzeti törvények a személyes adatok (többek között metaadatok) gyűjtését és elemzését kizárólag az érintett személy jóváhagyásával vagy olyan bírósági ítéletet követően tegyék lehetővé, amely szerint megalapozott gyanúja áll fenn annak, hogy az érintett személy bűncselekményben vett részt;

| 33. | hangsúlyozza, hogy a törvényellenes adatgyűjtésnek és -feldolgozásnak ugyanúgy büntetendőnek kellene lennie, mint a hagyományos levelezésre vonatkozó titkosság megsértésének; hangsúlyozza, hogy a „hátsó ajtók” vagy minden egyéb, a biztonsági intézkedéseket gyengítő vagy azok meglévő gyenge pontjait kihasználó technikák kifejlesztését szigorúan tiltani kellene; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy a törvényellenes adatgyűjtésnek és -feldolgozásnak ugyanúgy büntetendőnek kellene lennie, mint a hagyományos levelezésre vonatkozó titkosság megsértésének; hangsúlyozza, hogy a „hátsó ajtók” vagy minden egyéb, a biztonsági intézkedéseket gyengítő vagy azok meglévő gyenge pontjait kihasználó technikák kifejlesztését szigorúan tiltani kellene;

| 34. | helyteleníti, hogy a magáncégekre a köz- és a magánszervezetek részéről is nyomás nehezedik az internethasználók adatainak átadása, az internetes tartalom feletti ellenőrzés, illetve a netsemlegesség elvének veszélyeztetése tekintetében; |
| --- | --- |

34.

helyteleníti, hogy a magáncégekre a köz- és a magánszervezetek részéről is nyomás nehezedik az internethasználók adatainak átadása, az internetes tartalom feletti ellenőrzés, illetve a netsemlegesség elvének veszélyeztetése tekintetében;

| 35. | hangsúlyozza, hogy az alapvető jogok biztosítása a mai információs társadalomban központi kérdés az EU számára, mivel az információs és kommunikációs technológiák fokozódó használata az alapvető jogokra irányulóan új fenyegetést képez a kibertérben; megállapítja, hogy az alapvető jogok védelmét annak biztosítása révén kell védelmezni, hogy azokat az online környezetben ugyanolyan módon és mértékben mozdítják elő és védelmezik, mint az offline környezetben; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy az alapvető jogok biztosítása a mai információs társadalomban központi kérdés az EU számára, mivel az információs és kommunikációs technológiák fokozódó használata az alapvető jogokra irányulóan új fenyegetést képez a kibertérben; megállapítja, hogy az alapvető jogok védelmét annak biztosítása révén kell védelmezni, hogy azokat az online környezetben ugyanolyan módon és mértékben mozdítják elő és védelmezik, mint az offline környezetben;

| 36. | sürgeti a Bizottságot, hogy figyelmesen ellenőrizze az erre a területre vonatkozó jogszabályok végrehajtását, és úgy véli, hogy a tagállamoknak hatékony vizsgálatok és büntetőeljárások révén a gyakorlatban kellene alkalmazniuk a büntetőjog rendelkezéseit, így biztosítva az áldozatok alapvető jogainak tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

36.

sürgeti a Bizottságot, hogy figyelmesen ellenőrizze az erre a területre vonatkozó jogszabályok végrehajtását, és úgy véli, hogy a tagállamoknak hatékony vizsgálatok és büntetőeljárások révén a gyakorlatban kellene alkalmazniuk a büntetőjog rendelkezéseit, így biztosítva az áldozatok alapvető jogainak tiszteletben tartását;

| 37. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a legnagyobb elővigyázatossággal kezeljék azokat a hatásokat, amelyeket egyes új technológiák, például a drónok gyakorolhatnak a polgárok alapvető jogaira, konkrétabban a magánélethez való jogra és a személyes adatok védelmére; |
| --- | --- |

37.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a legnagyobb elővigyázatossággal kezeljék azokat a hatásokat, amelyeket egyes új technológiák, például a drónok gyakorolhatnak a polgárok alapvető jogaira, konkrétabban a magánélethez való jogra és a személyes adatok védelmére;

| 38. | hangsúlyozza az oktatás kulcsfontosságú szerepét a radikalizálódás és a fiatalok körében fokozódó intolerancia és szélsőségesség megelőzése szempontjából; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza az oktatás kulcsfontosságú szerepét a radikalizálódás és a fiatalok körében fokozódó intolerancia és szélsőségesség megelőzése szempontjából;

| 39. | elítéli az egyes tagállamok rendőri erői által az egyes kisebbségi csoportok, például bevándorlók, romák, LMBTI személyek vagy fogyatékossággal élők ellen alkalmazott megkülönböztetést, sőt erőszakot; sürgeti a tagállamokat, hogy vizsgálják ki és büntessék az ilyen cselekedeteket; úgy véli, hogy a rendőri erők figyelmét jobban fel kell hívni az ilyen kisebbségekkel szembeni megkülönböztetésre és erőszakra, és ki kell őket képezni ennek kezelésére; felszólítja a tagállamokat, hogy állítsák vissza a kisebbségek rendőrségbe vetett bizalmát, és bátorítsák őket a bántalmazások bejelentésére; felszólítja továbbá a tagállami hatóságokat az egyes rendőri erők által alkalmazott etnikai profilalkotás diszkriminatív gyakorlata elleni küzdelemre; |
| --- | --- |

39.

elítéli az egyes tagállamok rendőri erői által az egyes kisebbségi csoportok, például bevándorlók, romák, LMBTI személyek vagy fogyatékossággal élők ellen alkalmazott megkülönböztetést, sőt erőszakot; sürgeti a tagállamokat, hogy vizsgálják ki és büntessék az ilyen cselekedeteket; úgy véli, hogy a rendőri erők figyelmét jobban fel kell hívni az ilyen kisebbségekkel szembeni megkülönböztetésre és erőszakra, és ki kell őket képezni ennek kezelésére; felszólítja a tagállamokat, hogy állítsák vissza a kisebbségek rendőrségbe vetett bizalmát, és bátorítsák őket a bántalmazások bejelentésére; felszólítja továbbá a tagállami hatóságokat az egyes rendőri erők által alkalmazott etnikai profilalkotás diszkriminatív gyakorlata elleni küzdelemre;

Vallás- és lelkiismereti szabadság

| 40. | hivatkozik az Alapjogi Charta 10. cikkére, amely védelmezi a gondolat, lelkiismeret és vallás szabadságát, beleértve a választott vallás gyakorlásának szabadságát és a más vallásra vagy hitre áttérés szabadságát; véleménye szerint ez a nem hívők szabadságára is kiterjed; elítéli a megkülönböztetés vagy intolerancia minden formáját, és felszólít az említett alapokon történő megkülönböztetés betiltására; e tekintetben sajnálja az antiszemita és iszlámellenes megkülönböztetés és erőszak legutóbbi eseteit; felszólítja a tagállamokat, köztük a regionális hatóságokat, hogy az összes rendelkezésre álló eszközzel védelmezzék a vallás vagy meggyőződés szabadságát és mozdítsák elő a toleranciát és a kultúrák közötti párbeszédet, hatékony szakpolitikai döntéshozatal és a szükség szerint a megkülönböztetéssel szembeni politikák megerősítése révén; emlékeztet egy semleges és szekuláris államnak a vallási, ateista vagy agnosztikus közösségek elleni megkülönböztetés megelőzésében, illetve a vallások és meggyőződések egyenlő bánásmódjának biztosításában játszott fontos szerepére; aggodalmának ad hangot az isten- és valláskáromlással kapcsolatos törvények Európai Unióban történő alkalmazása miatt, ami súlyos következményekkel járhat a szólásszabadságra nézve, és sürgeti a tagállamokat e törvények eltörlésére; határozottan elítéli az imahelyek elleni támadásokat, és sürgeti a tagállamokat, hogy ne hagyják büntetlenül az ilyen támadásokat; |
| --- | --- |

40.

hivatkozik az Alapjogi Charta 10. cikkére, amely védelmezi a gondolat, lelkiismeret és vallás szabadságát, beleértve a választott vallás gyakorlásának szabadságát és a más vallásra vagy hitre áttérés szabadságát; véleménye szerint ez a nem hívők szabadságára is kiterjed; elítéli a megkülönböztetés vagy intolerancia minden formáját, és felszólít az említett alapokon történő megkülönböztetés betiltására; e tekintetben sajnálja az antiszemita és iszlámellenes megkülönböztetés és erőszak legutóbbi eseteit; felszólítja a tagállamokat, köztük a regionális hatóságokat, hogy az összes rendelkezésre álló eszközzel védelmezzék a vallás vagy meggyőződés szabadságát és mozdítsák elő a toleranciát és a kultúrák közötti párbeszédet, hatékony szakpolitikai döntéshozatal és a szükség szerint a megkülönböztetéssel szembeni politikák megerősítése révén; emlékeztet egy semleges és szekuláris államnak a vallási, ateista vagy agnosztikus közösségek elleni megkülönböztetés megelőzésében, illetve a vallások és meggyőződések egyenlő bánásmódjának biztosításában játszott fontos szerepére; aggodalmának ad hangot az isten- és valláskáromlással kapcsolatos törvények Európai Unióban történő alkalmazása miatt, ami súlyos következményekkel járhat a szólásszabadságra nézve, és sürgeti a tagállamokat e törvények eltörlésére; határozottan elítéli az imahelyek elleni támadásokat, és sürgeti a tagállamokat, hogy ne hagyják büntetlenül az ilyen támadásokat;

| 41. | sürget, hogy tartsák tiszteletben a vallás vagy meggyőződés szabadságát Ciprus megszállt részén, ahol több mint 500 vallási és kulturális műemlék van pusztulóban; |
| --- | --- |

41.

sürget, hogy tartsák tiszteletben a vallás vagy meggyőződés szabadságát Ciprus megszállt részén, ahol több mint 500 vallási és kulturális műemlék van pusztulóban;

| 42. | aggodalommal figyeli az európai antiszemitizmus megerősödését, és a holokauszt tagadására vagy relativizálására irányuló egyre szélesebb körű törekvéseket; mélységes aggodalommal állapítja meg, hogy a zsidó közösség számos tagja Európa elhagyását tervezi az antiszemita légkör erősödése, és az ellenük irányuló megkülönböztetés és erőszak miatt; |
| --- | --- |

42.

aggodalommal figyeli az európai antiszemitizmus megerősödését, és a holokauszt tagadására vagy relativizálására irányuló egyre szélesebb körű törekvéseket; mélységes aggodalommal állapítja meg, hogy a zsidó közösség számos tagja Európa elhagyását tervezi az antiszemita légkör erősödése, és az ellenük irányuló megkülönböztetés és erőszak miatt;

| 43. | mélységes aggodalmának ad hangot az iszlámellenes tüntetések fokozódása, a mecsetek elleni támadások, valamint az iszlám és egy szűk kisebbségre jellemző vallási fanatizmus összemosására irányuló széles körű tendencia miatt; elítéli a muszlim közösség ellen irányuló megkülönböztetést és erőszakot; felszólítja a tagállamokat, hogy rendszeresen ítéljék el az ilyen támadásokat és e területen alkalmazzanak zéró toleranciát; |
| --- | --- |

43.

mélységes aggodalmának ad hangot az iszlámellenes tüntetések fokozódása, a mecsetek elleni támadások, valamint az iszlám és egy szűk kisebbségre jellemző vallási fanatizmus összemosására irányuló széles körű tendencia miatt; elítéli a muszlim közösség ellen irányuló megkülönböztetést és erőszakot; felszólítja a tagállamokat, hogy rendszeresen ítéljék el az ilyen támadásokat és e területen alkalmazzanak zéró toleranciát;

Egyenlőség és megkülönböztetésmentesség

| 44. | határozottan elítéli, hogy a Tanács még mindig nem fogadta el a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló irányelvre irányuló 2008-as javaslatot, üdvözli, hogy az Európai Bizottság ezt az irányelvet prioritásnak tekinti; megismétli a Tanácsnak szóló felhívását, hogy a lehető leghamarabb fogadja el a javaslatot; |
| --- | --- |

44.

határozottan elítéli, hogy a Tanács még mindig nem fogadta el a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló irányelvre irányuló 2008-as javaslatot, üdvözli, hogy az Európai Bizottság ezt az irányelvet prioritásnak tekinti; megismétli a Tanácsnak szóló felhívását, hogy a lehető leghamarabb fogadja el a javaslatot;

| 45. | rámutat arra, hogy a pluralizmus, a megkülönböztetésmentesség és a tolerancia az EUSZ 2. cikke értelmében az Unió alapértékei közé tartozik; úgy véli, hogy kizárólag azok a szakpolitikák képesek előmozdítani az összetartó társadalom kialakulását és felszámolni a társadalmi integrációt akadályozó előítéletek valamennyi formáját, amelyek célja mind a formális, mind pedig a tényleges egyenlőség előmozdítása, valamint a mindenféle megkülönböztetés leküzdése; sajnálja, hogy az Unióban mind a mai napig találkozhatunk a megkülönböztetés, az elszigetelés vagy akár az erőszak és bántalmazás eseteivel, különösen a nem, faj, bőrszín, etnikai vagy társadalmi származás, genetikai tulajdonság, nyelv, vallás vagy meggyőződés, politikai vagy más vélemény, nemzeti kisebbséghez tartozás, vagyoni helyzet, születés, fogyatékosság, kor vagy szexuális irányultság alapján történő megkülönböztetés; |
| --- | --- |

45.

rámutat arra, hogy a pluralizmus, a megkülönböztetésmentesség és a tolerancia az EUSZ 2. cikke értelmében az Unió alapértékei közé tartozik; úgy véli, hogy kizárólag azok a szakpolitikák képesek előmozdítani az összetartó társadalom kialakulását és felszámolni a társadalmi integrációt akadályozó előítéletek valamennyi formáját, amelyek célja mind a formális, mind pedig a tényleges egyenlőség előmozdítása, valamint a mindenféle megkülönböztetés leküzdése; sajnálja, hogy az Unióban mind a mai napig találkozhatunk a megkülönböztetés, az elszigetelés vagy akár az erőszak és bántalmazás eseteivel, különösen a nem, faj, bőrszín, etnikai vagy társadalmi származás, genetikai tulajdonság, nyelv, vallás vagy meggyőződés, politikai vagy más vélemény, nemzeti kisebbséghez tartozás, vagyoni helyzet, születés, fogyatékosság, kor vagy szexuális irányultság alapján történő megkülönböztetés;

| 46. | úgy véli, hogy az Uniónak és a tagállamoknak fokozniuk kell a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelem, a kulturális, vallási és nyelvi sokszínűség védelme terén tett fellépéseiket, és ösztönözniük kell a nemek közötti egyenlőség, a gyermekek jogai, az idősek jogai, a fogyatékossággal élő személyek, az LMBTI személyek és a nemzeti kisebbségekhez tartozó személyek jogai fokozását célzó intézkedéseket; sürgeti az Uniót és a tagállamokat, hogy az egyenlőségre vonatkozó szakpolitikáikat terjesszék ki a többszörös megkülönböztetésre is; |
| --- | --- |

46.

úgy véli, hogy az Uniónak és a tagállamoknak fokozniuk kell a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelem, a kulturális, vallási és nyelvi sokszínűség védelme terén tett fellépéseiket, és ösztönözniük kell a nemek közötti egyenlőség, a gyermekek jogai, az idősek jogai, a fogyatékossággal élő személyek, az LMBTI személyek és a nemzeti kisebbségekhez tartozó személyek jogai fokozását célzó intézkedéseket; sürgeti az Uniót és a tagállamokat, hogy az egyenlőségre vonatkozó szakpolitikáikat terjesszék ki a többszörös megkülönböztetésre is;

| 47. | elítéli az Európa Unió területén elkövetett erőszak és megkülönböztetés minden formáját, és aggodalmát fejezi ki előfordulásuk gyakoribbá válása miatt; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy határozzanak meg konkrét szakpolitikai kötelezettségvállalásokat a rasszizmus, ideértve az antiszemitizmust, a muzulmánellenesség, az afrofóbia és a cigányellenesség összes formája elleni fellépés érdekében; |
| --- | --- |

47.

elítéli az Európa Unió területén elkövetett erőszak és megkülönböztetés minden formáját, és aggodalmát fejezi ki előfordulásuk gyakoribbá válása miatt; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy határozzanak meg konkrét szakpolitikai kötelezettségvállalásokat a rasszizmus, ideértve az antiszemitizmust, a muzulmánellenesség, az afrofóbia és a cigányellenesség összes formája elleni fellépés érdekében;

| 48. | felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy ismerjék el, hogy a tájékozott szakpolitikai döntéshozatal, az uniós megkülönböztetésellenes jogszabályok végrehajtásának értékelése, valamint azok hatékonyabb betartatása érdekében a megkülönböztetés méréséhez megbízható és összehasonlítható, a megkülönböztetés jellege szerint lebontott adatokra van szükség; felszólítja a Bizottságot, hogy az egyenlőségre vonatkozóan határozzanak meg következetes, az önmeghatározáson, az uniós adatvédelmi normákon, valamint az érintett közösségekkel folytatott konzultáción alapuló adatgyűjtési normákat; felszólítja a tagállamokat, hogy gyűjtsenek adatokat a megkülönböztetés valamennyi formájáról; |
| --- | --- |

48.

felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy ismerjék el, hogy a tájékozott szakpolitikai döntéshozatal, az uniós megkülönböztetésellenes jogszabályok végrehajtásának értékelése, valamint azok hatékonyabb betartatása érdekében a megkülönböztetés méréséhez megbízható és összehasonlítható, a megkülönböztetés jellege szerint lebontott adatokra van szükség; felszólítja a Bizottságot, hogy az egyenlőségre vonatkozóan határozzanak meg következetes, az önmeghatározáson, az uniós adatvédelmi normákon, valamint az érintett közösségekkel folytatott konzultáción alapuló adatgyűjtési normákat; felszólítja a tagállamokat, hogy gyűjtsenek adatokat a megkülönböztetés valamennyi formájáról;

| 49. | sürgeti, hogy az EU fogadjon el irányelvet, amelyben elítéli a nemi hovatartozáson alapuló megkülönböztetést, és igyekszik kiküszöbölni az oktatás és a média világából a nemi jellegű előítéleteket és kliséket; |
| --- | --- |

49.

sürgeti, hogy az EU fogadjon el irányelvet, amelyben elítéli a nemi hovatartozáson alapuló megkülönböztetést, és igyekszik kiküszöbölni az oktatás és a média világából a nemi jellegű előítéleteket és kliséket;

A kisebbségek támogatása

| 50. | az Európai Unió részéről nagyobb következetességet szorgalmaz a kisebbségek védelme terén; határozottan úgy véli, hogy a kettős mérce alkalmazásának elkerülése érdekében minden tagállamot és tagjelölt országot ugyanazoknak az elveknek és kritériumoknak kell kötniük; szorgalmazza ezért egy olyan, hatékony mechanizmus létrehozását, amellyel mind a tagjelölt, mind pedig az uniós tagállamokban nyomon követhetők és biztosíthatók bármilyen kisebbség jogai; |
| --- | --- |

50.

az Európai Unió részéről nagyobb következetességet szorgalmaz a kisebbségek védelme terén; határozottan úgy véli, hogy a kettős mérce alkalmazásának elkerülése érdekében minden tagállamot és tagjelölt országot ugyanazoknak az elveknek és kritériumoknak kell kötniük; szorgalmazza ezért egy olyan, hatékony mechanizmus létrehozását, amellyel mind a tagjelölt, mind pedig az uniós tagállamokban nyomon követhetők és biztosíthatók bármilyen kisebbség jogai;

| 51. | hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak olyan térségnek kell lennie, melyben érvényesül az etnikai, kulturális és nyelvi sokszínűség; felkéri az uniós intézményeket a nemzeti, etnikai és nyelvi kisebbségek védelmére irányuló, a velük szembeni egyenlő bánásmódot biztosító, átfogó uniós rendszer kidolgozására, tekintetbe véve a vonatkozó nemzetközi jogi normákat és a meglévő bevált gyakorlatokat, valamint felszólítja a tagállamokat, hogy a nemzetközi normák és a bevált európai gyakorlatok alapján biztosítsák e kisebbségek tekintetében a ténylegesen egyenlő bánásmódot; felhívja a tagállamokat, hogy amennyiben ezt még nem tették meg, ratifikálják és eredményesen hajtsák végre a nemzeti kisebbségek védelméről szóló keretegyezményt; emlékeztet arra is, hogy az EBESZ keretében kidolgozott elveket végre kell hajtani; |
| --- | --- |

51.

hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak olyan térségnek kell lennie, melyben érvényesül az etnikai, kulturális és nyelvi sokszínűség; felkéri az uniós intézményeket a nemzeti, etnikai és nyelvi kisebbségek védelmére irányuló, a velük szembeni egyenlő bánásmódot biztosító, átfogó uniós rendszer kidolgozására, tekintetbe véve a vonatkozó nemzetközi jogi normákat és a meglévő bevált gyakorlatokat, valamint felszólítja a tagállamokat, hogy a nemzetközi normák és a bevált európai gyakorlatok alapján biztosítsák e kisebbségek tekintetében a ténylegesen egyenlő bánásmódot; felhívja a tagállamokat, hogy amennyiben ezt még nem tették meg, ratifikálják és eredményesen hajtsák végre a nemzeti kisebbségek védelméről szóló keretegyezményt; emlékeztet arra is, hogy az EBESZ keretében kidolgozott elveket végre kell hajtani;

| 52. | elítéli a nyelvhasználaton alapuló megkülönböztetés minden formáját és felhívja a tagállamokat, hogy amennyiben ezt még nem tették meg, ratifikálják és hajtsák végre a Regionális vagy Kisebbségi Nyelvek Európai Chartáját; sürgeti a tagállamokat és a Bizottságot, hogy tegyenek meg minden szükséges lépést minden olyan aránytalan közigazgatási vagy jogalkotási akadály felszámolására, amely európai vagy nemzeti szinten hátráltathatja a nyelvi sokszínűséget; |
| --- | --- |

52.

elítéli a nyelvhasználaton alapuló megkülönböztetés minden formáját és felhívja a tagállamokat, hogy amennyiben ezt még nem tették meg, ratifikálják és hajtsák végre a Regionális vagy Kisebbségi Nyelvek Európai Chartáját; sürgeti a tagállamokat és a Bizottságot, hogy tegyenek meg minden szükséges lépést minden olyan aránytalan közigazgatási vagy jogalkotási akadály felszámolására, amely európai vagy nemzeti szinten hátráltathatja a nyelvi sokszínűséget;

| 53. | hangsúlyozza, hogy az emberi méltóság, a törvény előtti egyenlőség, valamint a bármilyen alapon történő megkülönböztetésre vonatkozó tilalom elve a jogállamiság alapját képezi; felszólítja a tagállamokat, hogy fogadjanak el nemzeti jogszabályi keretet a megkülönböztetés valamennyi formájának kezelésére, és gondoskodjanak a meglévő uniós jogi keret hatékony végrehajtásáról; |
| --- | --- |

53.

hangsúlyozza, hogy az emberi méltóság, a törvény előtti egyenlőség, valamint a bármilyen alapon történő megkülönböztetésre vonatkozó tilalom elve a jogállamiság alapját képezi; felszólítja a tagállamokat, hogy fogadjanak el nemzeti jogszabályi keretet a megkülönböztetés valamennyi formájának kezelésére, és gondoskodjanak a meglévő uniós jogi keret hatékony végrehajtásáról;

A romák helyzete

| 54. | elítéli az Európai Unióban fokozódó romaellenes érzelmeket és aggodalmát fejezi ki a romák EU-ban tapasztalható helyzete, valamint az alapvető jogokat és az európai uniós jogot sértő számos olyan eset miatt, amikor e személyeket üldözés érte vagy velük szemben erőszakot, megbélyegzést, megkülönböztetést és jogellenes kitoloncolást alkalmaztak; sürgeti a Bizottságot, hogy továbbra is lépjen fel azokkal a tagállamokkal szemben, amelyek lehetővé teszik az intézményesített megkülönböztetést és szegregációt; ismételten felszólítja a tagállamokat olyan stratégiák eredményes végrehajtására, amelyek előmozdítják a valódi beilleszkedést, és az integrációt támogató, megerősített és hathatós lépéseket tesznek, különösen az alapjogok, az oktatás, a foglalkoztatás, a lakhatás és az egészségügy, valamint az erőszak, a gyűlöletbeszéd és a romák megkülönböztetése elleni küzdelem területén, a romák integrációját célzó hatékony tagállami intézkedésekről szóló 2013. december 9-i tanácsi ajánlással összhangban; |
| --- | --- |

54.

elítéli az Európai Unióban fokozódó romaellenes érzelmeket és aggodalmát fejezi ki a romák EU-ban tapasztalható helyzete, valamint az alapvető jogokat és az európai uniós jogot sértő számos olyan eset miatt, amikor e személyeket üldözés érte vagy velük szemben erőszakot, megbélyegzést, megkülönböztetést és jogellenes kitoloncolást alkalmaztak; sürgeti a Bizottságot, hogy továbbra is lépjen fel azokkal a tagállamokkal szemben, amelyek lehetővé teszik az intézményesített megkülönböztetést és szegregációt; ismételten felszólítja a tagállamokat olyan stratégiák eredményes végrehajtására, amelyek előmozdítják a valódi beilleszkedést, és az integrációt támogató, megerősített és hathatós lépéseket tesznek, különösen az alapjogok, az oktatás, a foglalkoztatás, a lakhatás és az egészségügy, valamint az erőszak, a gyűlöletbeszéd és a romák megkülönböztetése elleni küzdelem területén, a romák integrációját célzó hatékony tagállami intézkedésekről szóló 2013. december 9-i tanácsi ajánlással összhangban;

| 55. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a nemzeti romaintegrációs stratégiákat megfelelően végrehajtsák integrált szakpolitikák kidolgozása útján, folyamatosan bevonva a párbeszédbe a helyi hatóságokat, a nem kormányzati szervezeteket és a roma közösségeket; felszólítja a Bizottságot, hogy gondoskodjon a végrehajtás nyomon követéséről és jobb összehangolásáról; felszólítja a tagállamokat, hogy a roma közösségeket érintő projektek esetén az irányítás, az ellenőrzés és az értékelés során működjenek együtt a romák képviselőivel, felhasználva a rendelkezésre álló – többek között uniós – pénzügyi forrásokat, az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról szóló 2004/38/EK irányelv betartásának szigorú ellenőrzése mellett; |
| --- | --- |

55.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a nemzeti romaintegrációs stratégiákat megfelelően végrehajtsák integrált szakpolitikák kidolgozása útján, folyamatosan bevonva a párbeszédbe a helyi hatóságokat, a nem kormányzati szervezeteket és a roma közösségeket; felszólítja a Bizottságot, hogy gondoskodjon a végrehajtás nyomon követéséről és jobb összehangolásáról; felszólítja a tagállamokat, hogy a roma közösségeket érintő projektek esetén az irányítás, az ellenőrzés és az értékelés során működjenek együtt a romák képviselőivel, felhasználva a rendelkezésre álló – többek között uniós – pénzügyi forrásokat, az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról szóló 2004/38/EK irányelv betartásának szigorú ellenőrzése mellett;

| 56. | elítéli, hogy a romákat megkülönböztetés éri a jelenlegi nemzeti oktatási rendszerekben és a munkaerőpiacon; hangsúlyozza különösen a roma nők és gyermekek fokozott kitettségét annak, hogy alapvető jogaikat többszörösen és egyidejűleg megsértik; megismétli a roma gyermekek valamennyi joghoz való egyenlő hozzáférése védelmének és elősegítésének fontosságát; |
| --- | --- |

56.

elítéli, hogy a romákat megkülönböztetés éri a jelenlegi nemzeti oktatási rendszerekben és a munkaerőpiacon; hangsúlyozza különösen a roma nők és gyermekek fokozott kitettségét annak, hogy alapvető jogaikat többszörösen és egyidejűleg megsértik; megismétli a roma gyermekek valamennyi joghoz való egyenlő hozzáférése védelmének és elősegítésének fontosságát;

| 57. | sürgeti a tagállamokat, hogy fogadják el a szükséges jogalkotási módosításokat a sterilizációval kapcsolatban, és az EJEB ítélkezési gyakorlatával összhangban pénzügyileg kártalanítsák a roma és az értelmi fogyatékossággal élő nőkön végzett kényszersterilizáció áldozatait; |
| --- | --- |

57.

sürgeti a tagállamokat, hogy fogadják el a szükséges jogalkotási módosításokat a sterilizációval kapcsolatban, és az EJEB ítélkezési gyakorlatával összhangban pénzügyileg kártalanítsák a roma és az értelmi fogyatékossággal élő nőkön végzett kényszersterilizáció áldozatait;

A nők elleni erőszak, valamint a nők és férfiak közötti egyenlőség

| 58. | ösztönzi az EU-t és a tagállamokat, hogy lépjenek fel és hozzanak büntető intézkedéseket a nők ellen irányuló erőszak és megkülönböztetés minden formája ellen; felszólítja a tagállamokat konkrétan arra, hogy hatékonyan kezeljék a családon belüli erőszak és a szexuális kizsákmányolás valamennyi formájának hatásait, ideérve a menekült vagy migráns gyermekek kizsákmányolását, továbbá a korai házasságot és a kényszerházasságot is; |
| --- | --- |

58.

ösztönzi az EU-t és a tagállamokat, hogy lépjenek fel és hozzanak büntető intézkedéseket a nők ellen irányuló erőszak és megkülönböztetés minden formája ellen; felszólítja a tagállamokat konkrétan arra, hogy hatékonyan kezeljék a családon belüli erőszak és a szexuális kizsákmányolás valamennyi formájának hatásait, ideérve a menekült vagy migráns gyermekek kizsákmányolását, továbbá a korai házasságot és a kényszerházasságot is;

| 59. | aggodalmának ad hangot az Unióban a nők elleni erőszaknak mértéke és formái miatt, amelyet az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége által készített uniós szintű felmérés is dokumentált, mely szerint minden harmadik nő 15 éves korát követően tapasztalt már fizikai és/vagy szexuális erőszakot, valamint a becslések szerint az Unióban 3,7 millió nő tapasztalt egyetlen év alatt szexuális erőszakot; felszólítja továbbá a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vizsgálják felül a hatályos jogszabályokat és továbbra is kiemelt helyen foglalkozzanak a nők elleni erőszak kérdésével, mivel a nemi alapú erőszak megengedhetetlen; felszólítja a Bizottságot, hogy ösztönözze az Isztambuli Egyezmény tagállami ratifikálását és az Unió mihamarabbi csatlakozását; megállapítja, hogy a tagállamoknak az Isztambuli Egyezményhez történő azonnali csatlakozása hozzá fog járulni egy integrált szakpolitika kialakításához és a nemzetközi együttműködés előmozdításához a nőkkel szembeni erőszak minden formája elleni küzdelem területén, az online és offline szexuális zaklatást egyaránt beleértve; |
| --- | --- |

59.

aggodalmának ad hangot az Unióban a nők elleni erőszaknak mértéke és formái miatt, amelyet az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége által készített uniós szintű felmérés is dokumentált, mely szerint minden harmadik nő 15 éves korát követően tapasztalt már fizikai és/vagy szexuális erőszakot, valamint a becslések szerint az Unióban 3,7 millió nő tapasztalt egyetlen év alatt szexuális erőszakot; felszólítja továbbá a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vizsgálják felül a hatályos jogszabályokat és továbbra is kiemelt helyen foglalkozzanak a nők elleni erőszak kérdésével, mivel a nemi alapú erőszak megengedhetetlen; felszólítja a Bizottságot, hogy ösztönözze az Isztambuli Egyezmény tagállami ratifikálását és az Unió mihamarabbi csatlakozását; megállapítja, hogy a tagállamoknak az Isztambuli Egyezményhez történő azonnali csatlakozása hozzá fog járulni egy integrált szakpolitika kialakításához és a nemzetközi együttműködés előmozdításához a nőkkel szembeni erőszak minden formája elleni küzdelem területén, az online és offline szexuális zaklatást egyaránt beleértve;

| 60. | felszólítja a tagállamokat, hogy hozzanak létre támogatóközpont- és menhelyhálózatokat az emberkereskedelem és prostitúció áldozataivá vált nők számára, biztosítva számukra a pszichológiai, orvosi, szociális és jogi segítségnyújtást, valamint előmozdítva az áldozatok stabil és jogokkal járó munkahelyen való elhelyezkedését; |
| --- | --- |

60.

felszólítja a tagállamokat, hogy hozzanak létre támogatóközpont- és menhelyhálózatokat az emberkereskedelem és prostitúció áldozataivá vált nők számára, biztosítva számukra a pszichológiai, orvosi, szociális és jogi segítségnyújtást, valamint előmozdítva az áldozatok stabil és jogokkal járó munkahelyen való elhelyezkedését;

| 61. | mély aggodalmának ad hangot a női nemi szervek megcsonkításának továbbra is fennálló gyakorlata miatt, amely a nők és lányok elleni erőszak súlyos formája, és megengedhetetlenül sérti a testi épséghez való jogukat; sürgeti az Uniót és a tagállamokat, hogy tanúsítsanak maximális odafigyelést, és lepjenek fel a területükön folytatott hasonló gyakorlatokkal szemben azok mielőbbi felszámolása érdekében; kéri különösen a tagállamokat, hogy a migránsokkal kapcsolatba kerülő szakemberek kiképzése révén alkalmazzanak határozott és visszatartó erejű megközelítést, hatékonyan és szisztematikusan eljárva és szankciókat alkalmazva a női nemi szervek megcsonkításának elkövetőivel szemben, és e tekintetben zéró toleranciára van szükség; hangsúlyozza, hogy ennek az érintett csoportokra irányuló információs és figyelemfelhívó kampányokkal párhuzamosan kell történnie; üdvözli, hogy az uniós menekültügyi jogszabályok a női nemi szervek megcsonkításának áldozatait veszélyeztetett személyeknek tekinti, és a női nemi szervek megcsonkítását a menedékjog iránti kérelmek elbírálásakor mérlegelendő kritériumok közé sorolja; |
| --- | --- |

61.

mély aggodalmának ad hangot a női nemi szervek megcsonkításának továbbra is fennálló gyakorlata miatt, amely a nők és lányok elleni erőszak súlyos formája, és megengedhetetlenül sérti a testi épséghez való jogukat; sürgeti az Uniót és a tagállamokat, hogy tanúsítsanak maximális odafigyelést, és lepjenek fel a területükön folytatott hasonló gyakorlatokkal szemben azok mielőbbi felszámolása érdekében; kéri különösen a tagállamokat, hogy a migránsokkal kapcsolatba kerülő szakemberek kiképzése révén alkalmazzanak határozott és visszatartó erejű megközelítést, hatékonyan és szisztematikusan eljárva és szankciókat alkalmazva a női nemi szervek megcsonkításának elkövetőivel szemben, és e tekintetben zéró toleranciára van szükség; hangsúlyozza, hogy ennek az érintett csoportokra irányuló információs és figyelemfelhívó kampányokkal párhuzamosan kell történnie; üdvözli, hogy az uniós menekültügyi jogszabályok a női nemi szervek megcsonkításának áldozatait veszélyeztetett személyeknek tekinti, és a női nemi szervek megcsonkítását a menedékjog iránti kérelmek elbírálásakor mérlegelendő kritériumok közé sorolja;

| 62. | felhívja a Bizottságot, hogy gondoskodjon a nők elleni erőszak előfordulására és természetére vonatkozó adatok folyamatos összegyűjtéséről, mert ez szolgálhat alapul az erőszak megelőzését célzó erőteljes politikák kidolgozásához és az áldozatokról való gondoskodáshoz, ideértve a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló uniós irányelv (2012/29/EU) végrehajtásának értékelését és a szexuális zaklatással szembeni figyelemfelhívó kampányokat is; úgy véli, hogy az adatgyűjtést az Alapjogi Ügynökség által elvégzett első uniós szintű felmérésre kell alapozni, illetve támaszkodni kell a Bizottság (ideértve az Eurostatot), az Alapjogi Ügynökség és a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete közötti együttműködésre; ismételten felteszi a kérdést, hogy szándékában áll-e a Bizottságnak követni a nőkkel szembeni erőszak elleni küzdelemről szóló 2014. február 25-i EP-állásfoglalás ajánlásait, és hamarosan olyan jogszabályjavaslatot benyújtani, amely intézkedéseket állapít meg a nők és a lányok elleni erőszak, köztük a női nemi szervek megcsonkítása megelőzése területén megvalósuló tagállami fellépés előmozdítására és támogatására; és kéri a Bizottságot, hogy 2016-ot jelölje ki nők és lánygyermekek elleni erőszak felszámolása évének; |
| --- | --- |

62.

felhívja a Bizottságot, hogy gondoskodjon a nők elleni erőszak előfordulására és természetére vonatkozó adatok folyamatos összegyűjtéséről, mert ez szolgálhat alapul az erőszak megelőzését célzó erőteljes politikák kidolgozásához és az áldozatokról való gondoskodáshoz, ideértve a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló uniós irányelv (2012/29/EU) végrehajtásának értékelését és a szexuális zaklatással szembeni figyelemfelhívó kampányokat is; úgy véli, hogy az adatgyűjtést az Alapjogi Ügynökség által elvégzett első uniós szintű felmérésre kell alapozni, illetve támaszkodni kell a Bizottság (ideértve az Eurostatot), az Alapjogi Ügynökség és a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete közötti együttműködésre; ismételten felteszi a kérdést, hogy szándékában áll-e a Bizottságnak követni a nőkkel szembeni erőszak elleni küzdelemről szóló 2014. február 25-i EP-állásfoglalás ajánlásait, és hamarosan olyan jogszabályjavaslatot benyújtani, amely intézkedéseket állapít meg a nők és a lányok elleni erőszak, köztük a női nemi szervek megcsonkítása megelőzése területén megvalósuló tagállami fellépés előmozdítására és támogatására; és kéri a Bizottságot, hogy 2016-ot jelölje ki nők és lánygyermekek elleni erőszak felszámolása évének;

| 63. | felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy lépjenek fel és hozzanak büntető intézkedéseket a nők ellen irányuló erőszak minden formája ellen; felszólítja a Bizottságot, hogy javasoljon jogalkotási kezdeményezést a nők elleni erőszak Unióban történő betiltása érdekében; |
| --- | --- |

63.

felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy lépjenek fel és hozzanak büntető intézkedéseket a nők ellen irányuló erőszak minden formája ellen; felszólítja a Bizottságot, hogy javasoljon jogalkotási kezdeményezést a nők elleni erőszak Unióban történő betiltása érdekében;

| 64. | felszólítja a Bizottságot, hogy hívja fel a figyelmet arra, hogy a nők elleni hátrányos megkülönböztetés minden formájának felszámolása érdekében elő kell mozdítani a tisztelet és a tolerancia kultúráját; felhívja továbbá a tagállamokat, hogy biztosítsák a nők szexuális és reproduktív egészségének és jogainak tiszteletben tartásával és védelmével kapcsolatos nemzeti stratégiák megvalósítását; ismételten hangsúlyozza az Uniónak a témával kapcsolatos figyelemfelhívás és a bevált gyakorlatok népszerűsítése területén betöltött szerepét, mivel az egészség olyan alapvető emberi jog, amely nélkülözhetetlen az egyéb emberi jogok gyakorlásához. |
| --- | --- |

64.

felszólítja a Bizottságot, hogy hívja fel a figyelmet arra, hogy a nők elleni hátrányos megkülönböztetés minden formájának felszámolása érdekében elő kell mozdítani a tisztelet és a tolerancia kultúráját; felhívja továbbá a tagállamokat, hogy biztosítsák a nők szexuális és reproduktív egészségének és jogainak tiszteletben tartásával és védelmével kapcsolatos nemzeti stratégiák megvalósítását; ismételten hangsúlyozza az Uniónak a témával kapcsolatos figyelemfelhívás és a bevált gyakorlatok népszerűsítése területén betöltött szerepét, mivel az egészség olyan alapvető emberi jog, amely nélkülözhetetlen az egyéb emberi jogok gyakorlásához.

| 65. | aggodalmának ad hangot a nőknek a döntéshozatali folyamatokban, a vállalkozásokban és azok igazgatótanácsaiban, a tudomány és a politika területén tapasztalható nemzeti, nemzetközi (nagy vállalatok, nemzeti és európai választások), de különösen helyi szintű alulreprezentáltsága láttán; kéri a nők szakmai fejlődésükben és vezető beosztások elérésére irányuló erőfeszítéseikben való támogatását, és felszólítja az uniós intézményeket, hogy fordítsanak nagyobb figyelmet azokra az adatokra, amelyek szerint a tőzsdén jegyzett legnagyobb uniós vállalatok igazgatótanácsi tagjainak csupán 17,8 %-a nő; |
| --- | --- |

65.

aggodalmának ad hangot a nőknek a döntéshozatali folyamatokban, a vállalkozásokban és azok igazgatótanácsaiban, a tudomány és a politika területén tapasztalható nemzeti, nemzetközi (nagy vállalatok, nemzeti és európai választások), de különösen helyi szintű alulreprezentáltsága láttán; kéri a nők szakmai fejlődésükben és vezető beosztások elérésére irányuló erőfeszítéseikben való támogatását, és felszólítja az uniós intézményeket, hogy fordítsanak nagyobb figyelmet azokra az adatokra, amelyek szerint a tőzsdén jegyzett legnagyobb uniós vállalatok igazgatótanácsi tagjainak csupán 17,8 %-a nő;

| 66. | kéri, hogy a szülési szabadságról szóló irányelv elé ne gördítsenek akadályokat a Tanácsban, mivel ez valóssá és kézzelfoghatóvá tenné a nemek közötti egyenlőséget, valamint az uniós szintű harmonizációt; |
| --- | --- |

66.

kéri, hogy a szülési szabadságról szóló irányelv elé ne gördítsenek akadályokat a Tanácsban, mivel ez valóssá és kézzelfoghatóvá tenné a nemek közötti egyenlőséget, valamint az uniós szintű harmonizációt;

| 67. | rámutat, hogy a posztgraduális végzettséggel rendelkezők több mint fele nő, amely adatot a munkaerőpiac – különösen a felső döntéshozatali szinteken – nem tükrözi, felhívja a tagállamokat, hogy minden szükséges lépést tegyenek a nők és férfiak egyenlő munkaerő-piaci részvételének biztosítása, valamint a nők magasabb pozíciókba jutásának elősegítése, különösen pedig egy olyan irányelvre irányuló javaslatra és kapcsolódó intézkedésekre vonatkozó megállapodás mihamarabbi megkötése érdekében, hogy a tőzsdén jegyzett társaságok nem ügyvezető igazgatói körében javuljon a nemek közötti egyensúly; sajnálja, hogy az EU-ban a nők jövedelme – ugyanazon munkakör esetén – még mindig átlagosan 16 %-kal elmarad a férfiakétól; ezért felhívja az EU-t, hogy az EUMSZ 157. cikkével összhangban folytassa a munkát a nők és férfiak közötti egyenlőség biztosítása érdekében a bérek, a nyugdíjak és a munkaerő-piaci részvétel tekintetében, beleértve a felsővezetői beosztásokat is; úgy véli, hogy ez a fellépés hozzájárul a szegénység leküzdéséhez és annak biztosításához is, hogy Európa teljes mértékben hasznosítsa a rendelkezésre álló tehetségekben rejlő potenciált; sajnálatosnak tartja, hogy a nők munkanélküliségi rátája a férfiakéhoz képest még mindig sokkal magasabb, és hangsúlyozza, hogy a nők pénzügyi függetlensége a szegénység leküzdésének részét kell, hogy képezze; |
| --- | --- |

67.

rámutat, hogy a posztgraduális végzettséggel rendelkezők több mint fele nő, amely adatot a munkaerőpiac – különösen a felső döntéshozatali szinteken – nem tükrözi, felhívja a tagállamokat, hogy minden szükséges lépést tegyenek a nők és férfiak egyenlő munkaerő-piaci részvételének biztosítása, valamint a nők magasabb pozíciókba jutásának elősegítése, különösen pedig egy olyan irányelvre irányuló javaslatra és kapcsolódó intézkedésekre vonatkozó megállapodás mihamarabbi megkötése érdekében, hogy a tőzsdén jegyzett társaságok nem ügyvezető igazgatói körében javuljon a nemek közötti egyensúly; sajnálja, hogy az EU-ban a nők jövedelme – ugyanazon munkakör esetén – még mindig átlagosan 16 %-kal elmarad a férfiakétól; ezért felhívja az EU-t, hogy az EUMSZ 157. cikkével összhangban folytassa a munkát a nők és férfiak közötti egyenlőség biztosítása érdekében a bérek, a nyugdíjak és a munkaerő-piaci részvétel tekintetében, beleértve a felsővezetői beosztásokat is; úgy véli, hogy ez a fellépés hozzájárul a szegénység leküzdéséhez és annak biztosításához is, hogy Európa teljes mértékben hasznosítsa a rendelkezésre álló tehetségekben rejlő potenciált; sajnálatosnak tartja, hogy a nők munkanélküliségi rátája a férfiakéhoz képest még mindig sokkal magasabb, és hangsúlyozza, hogy a nők pénzügyi függetlensége a szegénység leküzdésének részét kell, hogy képezze;

| 68. | felhívja a Bizottságot, hogy fokozza a férfiak és nők közötti egyenlőség elvével kapcsolatos megfelelőség ellenőrzését az uniós jogalkotás tekintetében; felhívja a tagállamokat, hogy végezzék el saját nemzeti jogszabályaik hasonló átvilágítását; |
| --- | --- |

68.

felhívja a Bizottságot, hogy fokozza a férfiak és nők közötti egyenlőség elvével kapcsolatos megfelelőség ellenőrzését az uniós jogalkotás tekintetében; felhívja a tagállamokat, hogy végezzék el saját nemzeti jogszabályaik hasonló átvilágítását;

| 69. | elismeri, hogy a szexuális és reproduktív egészség és jogok az alapvető jogok közé tartoznak és az emberi méltóság, a nemek közti egyenlőség és az önrendelkezés elengedhetetlen elemei; sürgeti a Bizottságot, hogy a Parlament 2015. március 10-i kérésének megfelelően az EU alapvető jogokkal kapcsolatos belső és külső politikája közötti összhang biztosítása érdekében a következő uniós egészségügyi stratégiájába alapvető emberi jogokként foglalja bele a szexuális és a reproduktív egészséget és jogokat; |
| --- | --- |

69.

elismeri, hogy a szexuális és reproduktív egészség és jogok az alapvető jogok közé tartoznak és az emberi méltóság, a nemek közti egyenlőség és az önrendelkezés elengedhetetlen elemei; sürgeti a Bizottságot, hogy a Parlament 2015. március 10-i kérésének megfelelően az EU alapvető jogokkal kapcsolatos belső és külső politikája közötti összhang biztosítása érdekében a következő uniós egészségügyi stratégiájába alapvető emberi jogokként foglalja bele a szexuális és a reproduktív egészséget és jogokat;

| 70. | elismeri, hogy az életmentő abortusz megtagadása az emberi jogok súlyos megsértésének minősül; |
| --- | --- |

70.

elismeri, hogy az életmentő abortusz megtagadása az emberi jogok súlyos megsértésének minősül;

| 71. | felhívja a tagállamokat, hogy a Bizottsággal egyetértésben ismerjék el a biztonságos és korszerű fogamzásgátláshoz és az iskolákon belüli szexuális felvilágosításhoz való hozzáférés jogát; sürgeti a Bizottságot, hogy a nemzeti szakpolitikákon túlmenően tegyen lépéseket a közegészség javítása érdekében, és erről teljes körűen tájékoztassa az Európai Parlamentet; |
| --- | --- |

71.

felhívja a tagállamokat, hogy a Bizottsággal egyetértésben ismerjék el a biztonságos és korszerű fogamzásgátláshoz és az iskolákon belüli szexuális felvilágosításhoz való hozzáférés jogát; sürgeti a Bizottságot, hogy a nemzeti szakpolitikákon túlmenően tegyen lépéseket a közegészség javítása érdekében, és erről teljes körűen tájékoztassa az Európai Parlamentet;

A gyermekek jogai

| 72. | határozottan elítéli a gyermekekkel szembeni erőszak és rossz bánásmód valamennyi formáját; felhívja a tagállamokat – mint a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény részes államait –, hogy hozzanak megfelelő intézkedéseket a gyermekek védelme céljából a fizikai és lelki bántalmazás minden formája ellenében, ideértve a fizikai és szexuális erőszakot, a kényszerházasságot, a gyermekmunkát és a szexuális kizsákmányolást; |
| --- | --- |

72.

határozottan elítéli a gyermekekkel szembeni erőszak és rossz bánásmód valamennyi formáját; felhívja a tagállamokat – mint a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény részes államait –, hogy hozzanak megfelelő intézkedéseket a gyermekek védelme céljából a fizikai és lelki bántalmazás minden formája ellenében, ideértve a fizikai és szexuális erőszakot, a kényszerházasságot, a gyermekmunkát és a szexuális kizsákmányolást;

| 73. | erőteljesen elítéli a gyermekek szexuális kizsákmányolását, különösen a gyermekpornográfia terjedését az interneten; sürgeti az Uniót és a tagállamokat, hogy egyesítsék erőfeszítéseiket a gyermekjogok e súlyos megsértésének leküzdése érdekében, és vegyék megfelelően tekintetbe a Parlament 2015. március 11-i, a gyermekekkel szemben elkövetett internetes szexuális visszaélésről szóló állásfoglalásában (33) szereplő ajánlásokat; újólag kéri azokat a tagállamokat, amelyek ezt még nem tették meg, hogy ültessék át a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről szóló irányelvet; felszólítja ezenkívül az Uniót és azokat a tagállamokat, amelyek ezt még nem tették meg, hogy ratifikálják az Európa Tanácsnak a gyermekek szexuális kizsákmányolással és szexuális visszaéléssel szembeni védelméről szóló egyezményét; |
| --- | --- |

73.

erőteljesen elítéli a gyermekek szexuális kizsákmányolását, különösen a gyermekpornográfia terjedését az interneten; sürgeti az Uniót és a tagállamokat, hogy egyesítsék erőfeszítéseiket a gyermekjogok e súlyos megsértésének leküzdése érdekében, és vegyék megfelelően tekintetbe a Parlament 2015. március 11-i, a gyermekekkel szemben elkövetett internetes szexuális visszaélésről szóló állásfoglalásában (33) szereplő ajánlásokat; újólag kéri azokat a tagállamokat, amelyek ezt még nem tették meg, hogy ültessék át a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről szóló irányelvet; felszólítja ezenkívül az Uniót és azokat a tagállamokat, amelyek ezt még nem tették meg, hogy ratifikálják az Európa Tanácsnak a gyermekek szexuális kizsákmányolással és szexuális visszaéléssel szembeni védelméről szóló egyezményét;

| 74. | felszólítja a tagállamokat a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről szóló 2011/93/EU irányelv végrehajtására, illetve hogy erősítsék a bűnüldöző hatóságok többek között az Europollal történő együttműködésének jogi lehetőségeit, műszaki képességeit és pénzügyi forrásait a gyermekek elleni szexuális bűnözők hálózatainak hatékonyabb kivizsgálása és megszüntetése céljából, az érintett gyermekek jogainak és biztonságának szem előtt tartásával; |
| --- | --- |

74.

felszólítja a tagállamokat a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről szóló 2011/93/EU irányelv végrehajtására, illetve hogy erősítsék a bűnüldöző hatóságok többek között az Europollal történő együttműködésének jogi lehetőségeit, műszaki képességeit és pénzügyi forrásait a gyermekek elleni szexuális bűnözők hálózatainak hatékonyabb kivizsgálása és megszüntetése céljából, az érintett gyermekek jogainak és biztonságának szem előtt tartásával;

| 75. | hangsúlyozza a gyermekekkel foglalkozók szakemberek – pedagógusok, ifjúsági munkások és gyermekorvosok – szerepét a gyermekek fizikai és lelki bántalmazására, ideértve az internetes zaklatásra is utaló jelek feltárásában; felhívja a tagállamokat, hogy gondoskodjanak róla, hogy ezek a szakemberek odafigyeljenek ezekre a jelekre, továbbá célzott képzésben részesüljenek; felhívja továbbá a tagállamokat, hogy létesítsenek olyan segélyvonalakat, amelyeken a gyermekek bejelentést tehetnek az őket érő bármiféle bántalmazásról, szexuális erőszakról, megfélemlítésről vagy zaklatásról; |
| --- | --- |

75.

hangsúlyozza a gyermekekkel foglalkozók szakemberek – pedagógusok, ifjúsági munkások és gyermekorvosok – szerepét a gyermekek fizikai és lelki bántalmazására, ideértve az internetes zaklatásra is utaló jelek feltárásában; felhívja a tagállamokat, hogy gondoskodjanak róla, hogy ezek a szakemberek odafigyeljenek ezekre a jelekre, továbbá célzott képzésben részesüljenek; felhívja továbbá a tagállamokat, hogy létesítsenek olyan segélyvonalakat, amelyeken a gyermekek bejelentést tehetnek az őket érő bármiféle bántalmazásról, szexuális erőszakról, megfélemlítésről vagy zaklatásról;

| 76. | úgy véli, hogy a gyermekek online személyes adatait megfelelő védelemben kell részesíteni, és hogy a gyermekeket gyermekbarát módon kell tájékoztatni személyes adataik online módon történő felhasználásának kockázatairól és következményeiről; felszólítja a tagállamokat, hogy az iskolákban indítsanak figyelemfelhívó kampányokat; hangsúlyozza, hogy meg kell tiltani a gyermekeket érintő online profilalkotást; |
| --- | --- |

76.

úgy véli, hogy a gyermekek online személyes adatait megfelelő védelemben kell részesíteni, és hogy a gyermekeket gyermekbarát módon kell tájékoztatni személyes adataik online módon történő felhasználásának kockázatairól és következményeiről; felszólítja a tagállamokat, hogy az iskolákban indítsanak figyelemfelhívó kampányokat; hangsúlyozza, hogy meg kell tiltani a gyermekeket érintő online profilalkotást;

| 77. | elítéli a gyermekekkel szembeni megkülönböztetés minden formáját, és felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy egységesen lépjenek fel a gyermekekkel szembeni megkülönböztetés felszámolása céljából; felszólítja különösen a tagállamokat és a Bizottságot, hogy határozott prioritásként tartsák szem előtt a gyermekeket a regionális és kohéziós politikák tervezése és végrehajtása során; |
| --- | --- |

77.

elítéli a gyermekekkel szembeni megkülönböztetés minden formáját, és felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy egységesen lépjenek fel a gyermekekkel szembeni megkülönböztetés felszámolása céljából; felszólítja különösen a tagállamokat és a Bizottságot, hogy határozott prioritásként tartsák szem előtt a gyermekeket a regionális és kohéziós politikák tervezése és végrehajtása során;

| 78. | felszólítja a tagállamokat, hogy valamennyi gyermek számára biztosítsák az igazságszolgáltatáshoz való tényleges hozzáférést, függetlenül attól, hogy gyanúsítottak, elkövetők, áldozatok vagy az eljárás részes felei; hangsúlyozza a büntetőeljárás során a gyermekek részére nyújtandó eljárási biztosítékok megerősítésének fontosságát, különösen a büntetőeljárásban gyanúsított vagy vádlott gyermekek részére nyújtandó különleges biztosítékokról szóló irányelvvel kapcsolatos, folyamatban lévő viták összefüggésében; |
| --- | --- |

78.

felszólítja a tagállamokat, hogy valamennyi gyermek számára biztosítsák az igazságszolgáltatáshoz való tényleges hozzáférést, függetlenül attól, hogy gyanúsítottak, elkövetők, áldozatok vagy az eljárás részes felei; hangsúlyozza a büntetőeljárás során a gyermekek részére nyújtandó eljárási biztosítékok megerősítésének fontosságát, különösen a büntetőeljárásban gyanúsított vagy vádlott gyermekek részére nyújtandó különleges biztosítékokról szóló irányelvvel kapcsolatos, folyamatban lévő viták összefüggésében;

| 79. | aggodalmát fejezi ki a szülők által elkövetett jogellenes külföldre vitelek számának növekedése miatt; hangsúlyozza ezzel kapcsolatban a jogellenesen külföldre vitt gyermekek ügyeivel foglalkozó európai parlamenti közvetítő szerepének fontosságát; hangsúlyozza a közös uniós megközelítés fontosságát az EU-ban eltűnt gyermekek megtalálása érdekében; felszólítja a tagállamokat, hogy növeljék a rendőrségi és igazságügyi együttműködést az eltűnt gyermekeket is érintő határokon átnyúló esetekben, és hogy hozzanak létre forróvonalat az eltűnt gyermekek keresésére; |
| --- | --- |

79.

aggodalmát fejezi ki a szülők által elkövetett jogellenes külföldre vitelek számának növekedése miatt; hangsúlyozza ezzel kapcsolatban a jogellenesen külföldre vitt gyermekek ügyeivel foglalkozó európai parlamenti közvetítő szerepének fontosságát; hangsúlyozza a közös uniós megközelítés fontosságát az EU-ban eltűnt gyermekek megtalálása érdekében; felszólítja a tagállamokat, hogy növeljék a rendőrségi és igazságügyi együttműködést az eltűnt gyermekeket is érintő határokon átnyúló esetekben, és hogy hozzanak létre forróvonalat az eltűnt gyermekek keresésére;

| 80. | emlékeztet rá, hogy a gyermek mindenek felett álló, a Charta 24. cikkében említett érdekeit a gyermekekre vonatkozóan elfogadott összes szakpolitikában és intézkedésben mindig elsődleges szempontnak kell tekinteni; emlékeztet rá, hogy a Charta garantálja az oktatáshoz való jogot, és az oktatás nem csupán a gyermek jólétéhez és személyiségfejlődéséhez, hanem a társadalom jövőjéhez is elengedhetetlenül szükséges; véleménye szerint az alacsony jövedelmű családok gyermekeinek oktatása alapvető feltétel ahhoz. hogy a gyermekek kikerülhessenek a szegénységből; felhívja ezért a tagállamokat, hogy mozdítsák elő, hogy mindenki hozzájuthasson a minőségi oktatáshoz; |
| --- | --- |

80.

emlékeztet rá, hogy a gyermek mindenek felett álló, a Charta 24. cikkében említett érdekeit a gyermekekre vonatkozóan elfogadott összes szakpolitikában és intézkedésben mindig elsődleges szempontnak kell tekinteni; emlékeztet rá, hogy a Charta garantálja az oktatáshoz való jogot, és az oktatás nem csupán a gyermek jólétéhez és személyiségfejlődéséhez, hanem a társadalom jövőjéhez is elengedhetetlenül szükséges; véleménye szerint az alacsony jövedelmű családok gyermekeinek oktatása alapvető feltétel ahhoz. hogy a gyermekek kikerülhessenek a szegénységből; felhívja ezért a tagállamokat, hogy mozdítsák elő, hogy mindenki hozzájuthasson a minőségi oktatáshoz;

| 81. | hangsúlyozza, hogy az uniós állampolgárok gyermekeinek jogait megfelelő módon védelmezni kell, nem csak az Európai Unióban, de annak határain túl is, és ezért átfogó együttműködést sürget a nem uniós északi államok gyermekjólétért felelős szervezeteivel; úgy véli, hogy az Unió minden partnerének (beleértve az EGT tagjait) ratifikálnia kellene a szülői felelősséggel és a gyermekek védelmét szolgáló intézkedésekkel kapcsolatos együttműködésről, valamint az ilyen ügyekre irányadó joghatóságról, alkalmazandó jogról, elismerésről és végrehajtásról szóló 1996. évi Hágai Egyezményt; |
| --- | --- |

81.

hangsúlyozza, hogy az uniós állampolgárok gyermekeinek jogait megfelelő módon védelmezni kell, nem csak az Európai Unióban, de annak határain túl is, és ezért átfogó együttműködést sürget a nem uniós északi államok gyermekjólétért felelős szervezeteivel; úgy véli, hogy az Unió minden partnerének (beleértve az EGT tagjait) ratifikálnia kellene a szülői felelősséggel és a gyermekek védelmét szolgáló intézkedésekkel kapcsolatos együttműködésről, valamint az ilyen ügyekre irányadó joghatóságról, alkalmazandó jogról, elismerésről és végrehajtásról szóló 1996. évi Hágai Egyezményt;

| 82. | elismeri, hogy a pénzügyi és gazdasági válság rendkívül negatív hatást gyakorolt a gyermekek jogainak és jólétének valóra váltására; felhívja a tagállamokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket a gyermekszegénység és a társadalmi kirekesztés kezelése terén a Bizottság „Beruházások a gyermekek érdekében: A hátrányos helyzetből való kitörés” című ajánlásának hatékony, a megfelelő erőforrásokhoz való hozzáférést támogató integrált stratégiák végrehajtása révén, amelyek lehetővé teszik a megfizethető minőségi szolgáltatásokhoz való hozzáférést és előmozdítják a gyermekek részvételét az őket érintő döntéshozatalban; felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon további intézkedéseket az ajánlás végrehajtásának nyomon követésére; |
| --- | --- |

82.

elismeri, hogy a pénzügyi és gazdasági válság rendkívül negatív hatást gyakorolt a gyermekek jogainak és jólétének valóra váltására; felhívja a tagállamokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket a gyermekszegénység és a társadalmi kirekesztés kezelése terén a Bizottság „Beruházások a gyermekek érdekében: A hátrányos helyzetből való kitörés” című ajánlásának hatékony, a megfelelő erőforrásokhoz való hozzáférést támogató integrált stratégiák végrehajtása révén, amelyek lehetővé teszik a megfizethető minőségi szolgáltatásokhoz való hozzáférést és előmozdítják a gyermekek részvételét az őket érintő döntéshozatalban; felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon további intézkedéseket az ajánlás végrehajtásának nyomon követésére;

| 83. | felkéri a Bizottságot, hogy 2015-ben tegyen javaslatot az EU gyermekjogi ütemtervének nagyra törő és átfogó utódjára; felszólítja a Bizottságot, hogy hatékonyan érvényesítse a gyermekek jogait az összes uniós jogszabályban, szakpolitikában és pénzügyi döntésben; felhívja a Bizottságot, hogy évente tegyen jelentést a gyermekek jogainak tiszteletben tartása, valamint a gyermekek jogaival kapcsolatos uniós vívmányok maradéktalan végrehajtása terén elért eredményekről; felkéri a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy a gyermekjogi koordinátor megbízatása és forrásai megfelelően tükrözzék a gyermek jogainak szisztematikus és hatékony érvényesítésére vonatkozó uniós kötelezettségvállalást; felhívja a Bizottságot, hogy fogadja el az integrált gyermekvédelmi rendszerekről szóló beígért európai uniós iránymutatást; |
| --- | --- |

83.

felkéri a Bizottságot, hogy 2015-ben tegyen javaslatot az EU gyermekjogi ütemtervének nagyra törő és átfogó utódjára; felszólítja a Bizottságot, hogy hatékonyan érvényesítse a gyermekek jogait az összes uniós jogszabályban, szakpolitikában és pénzügyi döntésben; felhívja a Bizottságot, hogy évente tegyen jelentést a gyermekek jogainak tiszteletben tartása, valamint a gyermekek jogaival kapcsolatos uniós vívmányok maradéktalan végrehajtása terén elért eredményekről; felkéri a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy a gyermekjogi koordinátor megbízatása és forrásai megfelelően tükrözzék a gyermek jogainak szisztematikus és hatékony érvényesítésére vonatkozó uniós kötelezettségvállalást; felhívja a Bizottságot, hogy fogadja el az integrált gyermekvédelmi rendszerekről szóló beígért európai uniós iránymutatást;

| 84. | üdvözli azt a tendenciát, amely szerint a tagállamokban a kényszerházasságot bűncselekményként kívánják meghatározni; felhívja a tagállamokat, hogy legyenek elővigyázatosak és részesítsék képzésben a gyermekekkel közvetlenül foglalkozókat – pedagógusokat, ifjúsági munkásokat –, illetve emeljék tudatosságuk szintjét és készítsék fel őket annak érdekében, hogy azonosíthassák a származási országukba kényszerházasság céljából való visszavitel kockázatának kitett gyermekeket; |
| --- | --- |

84.

üdvözli azt a tendenciát, amely szerint a tagállamokban a kényszerházasságot bűncselekményként kívánják meghatározni; felhívja a tagállamokat, hogy legyenek elővigyázatosak és részesítsék képzésben a gyermekekkel közvetlenül foglalkozókat – pedagógusokat, ifjúsági munkásokat –, illetve emeljék tudatosságuk szintjét és készítsék fel őket annak érdekében, hogy azonosíthassák a származási országukba kényszerházasság céljából való visszavitel kockázatának kitett gyermekeket;

Az LMBTI személyek jogai

| 85. | a leghatározottabban elítéli a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális (LMBTI) személyek irányába az EU területén tanúsított, olyan törvényekbe és politikákba burkolt megkülönböztetést és erőszakot, amelyek korlátozzák az LMBTI személyek alapvető jogait; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fogadjanak el a homofóbiát és a transzfóbiát elítélő törvényeket és politikákat; e tekintetben felszólítja a Bizottságot, hogy az év végéig nyújtson be uniós szintű cselekvési tervet vagy stratégiát a homofóbia ellen és a szexuális irányultságot és nemi identitást érintő egyenlőség érdekében, ahogyan ezt a Parlament már több ízben sürgette, Jourová biztos pedig bizottsági meghallgatásain ígérte; e tekintetben emlékeztet a homofóbia, illetve a szexuális irányultságon és a nemi identitáson alapuló megkülönböztetés elleni európai menetrendről szóló, 2014. február 4-i állásfoglalására; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy ezen átfogó politikának tiszteletben kell tartania az Európai Unió, az uniós ügynökségek és a tagállamok hatáskörét; |
| --- | --- |

85.

a leghatározottabban elítéli a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális (LMBTI) személyek irányába az EU területén tanúsított, olyan törvényekbe és politikákba burkolt megkülönböztetést és erőszakot, amelyek korlátozzák az LMBTI személyek alapvető jogait; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fogadjanak el a homofóbiát és a transzfóbiát elítélő törvényeket és politikákat; e tekintetben felszólítja a Bizottságot, hogy az év végéig nyújtson be uniós szintű cselekvési tervet vagy stratégiát a homofóbia ellen és a szexuális irányultságot és nemi identitást érintő egyenlőség érdekében, ahogyan ezt a Parlament már több ízben sürgette, Jourová biztos pedig bizottsági meghallgatásain ígérte; e tekintetben emlékeztet a homofóbia, illetve a szexuális irányultságon és a nemi identitáson alapuló megkülönböztetés elleni európai menetrendről szóló, 2014. február 4-i állásfoglalására; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy ezen átfogó politikának tiszteletben kell tartania az Európai Unió, az uniós ügynökségek és a tagállamok hatáskörét;

| 86. | úgy véli, hogy az LMBTI személyek alapvető jogai nagyobb valószínűséggel érvényesülnek, ha ők is hozzáférhetnek az olyan jogintézményekhez, mint az együttélés, a bejelentett élettársi viszony vagy a házasság; üdvözli, hogy 19 tagállamban e jogintézmények már szabadon hozzáférhetők, és felszólítja a többi tagállamot, hogy ők is vegyék fontolóra ennek megvalósítását; megismétli továbbá felhívását, hogy a családi állapotot (köztük a nemi hovatartozás jogi elismerését és a házastársi vagy bejelentett élettársi viszonyt) igazoló dokumentumok és ezek joghatása kölcsönös elismerésének biztosítása céljából a Bizottság nyújtson be javaslatot ambiciózus rendeletre, a szabad mozgáshoz való jogukat gyakorló polgárok elé gördített diszkriminatív jogi vagy közigazgatási akadályok felszámolása érdekében; |
| --- | --- |

86.

úgy véli, hogy az LMBTI személyek alapvető jogai nagyobb valószínűséggel érvényesülnek, ha ők is hozzáférhetnek az olyan jogintézményekhez, mint az együttélés, a bejelentett élettársi viszony vagy a házasság; üdvözli, hogy 19 tagállamban e jogintézmények már szabadon hozzáférhetők, és felszólítja a többi tagállamot, hogy ők is vegyék fontolóra ennek megvalósítását; megismétli továbbá felhívását, hogy a családi állapotot (köztük a nemi hovatartozás jogi elismerését és a házastársi vagy bejelentett élettársi viszonyt) igazoló dokumentumok és ezek joghatása kölcsönös elismerésének biztosítása céljából a Bizottság nyújtson be javaslatot ambiciózus rendeletre, a szabad mozgáshoz való jogukat gyakorló polgárok elé gördített diszkriminatív jogi vagy közigazgatási akadályok felszámolása érdekében;

| 87. | felhívja a tagállamokat, hogy legyenek elővigyázatosak és szilárdak, és szabjanak ki büntetést az LMBTI személyeket nyilvános fórumokon sértegető vagy megbélyegző közhivatalnokokra; |
| --- | --- |

87.

felhívja a tagállamokat, hogy legyenek elővigyázatosak és szilárdak, és szabjanak ki büntetést az LMBTI személyeket nyilvános fórumokon sértegető vagy megbélyegző közhivatalnokokra;

| 88. | ösztönzi az uniós tagállamokat, hogy támogassák a szakszervezetek és munkáltatói szervezetek abbéli erőfeszítéseit, hogy sokféleséget és megkülönböztetésmentességet célzó politikáikban az LMBTI személyekre összpontosítsanak; |
| --- | --- |

88.

ösztönzi az uniós tagállamokat, hogy támogassák a szakszervezetek és munkáltatói szervezetek abbéli erőfeszítéseit, hogy sokféleséget és megkülönböztetésmentességet célzó politikáikban az LMBTI személyekre összpontosítsanak;

| 89. | megítélése szerint a tagállamok hatóságainak könnyített eljárásokkal kellene segíteniük a nemet változtató személyeket abban, hogy a hivatalos dokumentumokban elismerjék új nemi hovatartozásukat; újólag elítél minden olyan törvényesített elismerési eljárást, amely a transznemű személyeket sterilizálásra kényszeríti; |
| --- | --- |

89.

megítélése szerint a tagállamok hatóságainak könnyített eljárásokkal kellene segíteniük a nemet változtató személyeket abban, hogy a hivatalos dokumentumokban elismerjék új nemi hovatartozásukat; újólag elítél minden olyan törvényesített elismerési eljárást, amely a transznemű személyeket sterilizálásra kényszeríti;

| 90. | sajnálja, hogy a transznemű személyeket a legtöbb tagállamban még mindig mentálisan sérültnek tekintik, és felszólítja őket a mentális betegségek nemzeti nyilvántartásának felülvizsgálatára, egyidejűleg biztosítva, hogy valamennyi transznemű személy továbbra is hozzájuthat a szükséges orvosi kezeléshez; |
| --- | --- |

90.

sajnálja, hogy a transznemű személyeket a legtöbb tagállamban még mindig mentálisan sérültnek tekintik, és felszólítja őket a mentális betegségek nemzeti nyilvántartásának felülvizsgálatára, egyidejűleg biztosítva, hogy valamennyi transznemű személy továbbra is hozzájuthat a szükséges orvosi kezeléshez;

| 91. | üdvözli a Bizottság arra irányuló kezdeményezését, hogy az Egészségügyi Világszervezet által összeállított Betegségek Nemzetközi Osztályozásának (BNO) felülvizsgálata során a transznemű identitás kerüljön ki a betegségek felsorolásából; felhívja a Bizottságot, hogy fokozza erőfeszítéseit annak érdekében, hogy a gyermekkori nemi variancia ne váljék a Betegségek Nemzetközi Osztályozásának egy újabb tételévé; |
| --- | --- |

91.

üdvözli a Bizottság arra irányuló kezdeményezését, hogy az Egészségügyi Világszervezet által összeállított Betegségek Nemzetközi Osztályozásának (BNO) felülvizsgálata során a transznemű identitás kerüljön ki a betegségek felsorolásából; felhívja a Bizottságot, hogy fokozza erőfeszítéseit annak érdekében, hogy a gyermekkori nemi variancia ne váljék a Betegségek Nemzetközi Osztályozásának egy újabb tételévé;

| 92. | határozottan sajnálja, hogy az interszexuális gyermekek nemiségének „normalizálására” irányuló sebészeti beavatkozás széles körben elterjedt, holott erre orvosi értelemben nincs szükség; üdvözli e tekintetben, hogy a nemi identitásról, nemi önkifejezésről és szexuális jellegzetességekről szóló 2015. áprilisi máltai törvény tiltja hasonló műtétek elvégzését interszexuális gyermekeken, és megerősíti az önrendelkezés elvét az interszexuális személyek számára; felszólítja a többi államot, hogy kövessék a máltai példát; |
| --- | --- |

92.

határozottan sajnálja, hogy az interszexuális gyermekek nemiségének „normalizálására” irányuló sebészeti beavatkozás széles körben elterjedt, holott erre orvosi értelemben nincs szükség; üdvözli e tekintetben, hogy a nemi identitásról, nemi önkifejezésről és szexuális jellegzetességekről szóló 2015. áprilisi máltai törvény tiltja hasonló műtétek elvégzését interszexuális gyermekeken, és megerősíti az önrendelkezés elvét az interszexuális személyek számára; felszólítja a többi államot, hogy kövessék a máltai példát;

A fogyatékossággal élő személyek jogai

| 93. | elítéli a fogyatékkal élő személyek ellen mind a mai napig tapasztalható megkülönböztetést és kirekesztést; kéri a Bizottságot, a tagállamokat és a regionális és helyi hatóságokat, hogy hajtsák végre az európai fogyatékosságügyi stratégiát, valamint ellenőrizzék és alkalmazzák a vonatkozó európai jogszabályokat; felhívja e tekintetben a Bizottságot, hogy indítsa újra az európai akadálymentesítési intézkedéscsomagra vonatkozó jogalkotási kezdeményezést egy több területet átfogó eszköz formájában, amely növelheti a fogyatékossággal élők számára biztosított védelmet és biztosítja az őket érintő összes uniós politika kohézióját; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy emelje a legmagasabb szintre a szinergiákat az EU fogyatékosságügyi stratégiája és a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló ENSZ-egyezmény (CEDAW), illetve a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény között, annak biztosítása érdekében, hogy az elismert jogok valóban rendelkezésre állnak és ténylegesen igénybe vehetők, továbbá a jogszabályi keret harmonizálása és végrehajtása, illetve kulturális és politikai fellépés révén; |
| --- | --- |

93.

elítéli a fogyatékkal élő személyek ellen mind a mai napig tapasztalható megkülönböztetést és kirekesztést; kéri a Bizottságot, a tagállamokat és a regionális és helyi hatóságokat, hogy hajtsák végre az európai fogyatékosságügyi stratégiát, valamint ellenőrizzék és alkalmazzák a vonatkozó európai jogszabályokat; felhívja e tekintetben a Bizottságot, hogy indítsa újra az európai akadálymentesítési intézkedéscsomagra vonatkozó jogalkotási kezdeményezést egy több területet átfogó eszköz formájában, amely növelheti a fogyatékossággal élők számára biztosított védelmet és biztosítja az őket érintő összes uniós politika kohézióját; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy emelje a legmagasabb szintre a szinergiákat az EU fogyatékosságügyi stratégiája és a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló ENSZ-egyezmény (CEDAW), illetve a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény között, annak biztosítása érdekében, hogy az elismert jogok valóban rendelkezésre állnak és ténylegesen igénybe vehetők, továbbá a jogszabályi keret harmonizálása és végrehajtása, illetve kulturális és politikai fellépés révén;

| 94. | sürgeti a Bizottságot, hogy a fogyatékossággal élők jogairól szóló ENSZ-egyezményből az Unióra háruló kötelezettségekkel összhangban szolgáljon iránymutatással a tagállamok számára az uniós alapok legjobb felhasználása érdekében, továbbá az egyezmény megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében támogassa a nem kormányzati szerveket és szervezeteket és működjön szorosan együtt velük; felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy javítsák a fogyatékossággal élő személyek – köztük a pszichoszociális fogyatékossággal élők – foglalkoztatásához és képzéséhez való hozzájárulását, és az Alapjogi Charta 26. cikkével összhangban támogassák a fogyatékossággal élő személyek önálló életvitelét és az intézményi gondozást kiváltó programokat; |
| --- | --- |

94.

sürgeti a Bizottságot, hogy a fogyatékossággal élők jogairól szóló ENSZ-egyezményből az Unióra háruló kötelezettségekkel összhangban szolgáljon iránymutatással a tagállamok számára az uniós alapok legjobb felhasználása érdekében, továbbá az egyezmény megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében támogassa a nem kormányzati szerveket és szervezeteket és működjön szorosan együtt velük; felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy javítsák a fogyatékossággal élő személyek – köztük a pszichoszociális fogyatékossággal élők – foglalkoztatásához és képzéséhez való hozzájárulását, és az Alapjogi Charta 26. cikkével összhangban támogassák a fogyatékossággal élő személyek önálló életvitelét és az intézményi gondozást kiváltó programokat;

| 95. | hangsúlyozza, hogy tiszteletben kell tartani a fogyatékossággal élő személyek választásokon való politikai részvételére vonatkozó jogait; e tekintetben felhívja a Bizottságot, hogy a 93/109/EK és 94/80/EK tanácsi irányelvek végrehajtásáról készülő jelentésbe amelyek az európai parlamenti és helyhatósági választások tekintetében rögzítik a szavazati és a jelöltként való induláshoz való jogot illessze be a fogyatékkal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménnyel való összeegyeztethetőség értékelését; sajnálja, hogy az EU-ban nagy számban élő, jogképességétől megfosztott fogyatékossággal rendelkező ember hasonlóképpen nem élhet szavazati jogával; felhívja ezért a tagállamokat, hogy úgy módosítsák nemzeti jogszabályaikat, hogy a választáshoz való jogot ne vonják el szisztematikusan a fogyatékkal élő és jogképességüktől megfosztott emberektől, hanem az eseteket egyenként vizsgálják meg és a választási eljárások során a fogyatékkal élőknek nyújtsanak támogatást; |
| --- | --- |

95.

hangsúlyozza, hogy tiszteletben kell tartani a fogyatékossággal élő személyek választásokon való politikai részvételére vonatkozó jogait; e tekintetben felhívja a Bizottságot, hogy a 93/109/EK és 94/80/EK tanácsi irányelvek végrehajtásáról készülő jelentésbe amelyek az európai parlamenti és helyhatósági választások tekintetében rögzítik a szavazati és a jelöltként való induláshoz való jogot illessze be a fogyatékkal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménnyel való összeegyeztethetőség értékelését; sajnálja, hogy az EU-ban nagy számban élő, jogképességétől megfosztott fogyatékossággal rendelkező ember hasonlóképpen nem élhet szavazati jogával; felhívja ezért a tagállamokat, hogy úgy módosítsák nemzeti jogszabályaikat, hogy a választáshoz való jogot ne vonják el szisztematikusan a fogyatékkal élő és jogképességüktől megfosztott emberektől, hanem az eseteket egyenként vizsgálják meg és a választási eljárások során a fogyatékkal élőknek nyújtsanak támogatást;

| 96. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az európai jogszabályok összeegyeztethetőségét a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménnyel, továbbá a jövőbeli javaslatokat hatásvizsgálatai alapján az említett egyezmény szellemében értékelje; |
| --- | --- |

96.

felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az európai jogszabályok összeegyeztethetőségét a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménnyel, továbbá a jövőbeli javaslatokat hatásvizsgálatai alapján az említett egyezmény szellemében értékelje;

| 97. | elítéli a fizikai és farmakológiai kényszerítés formáinak alkalmazását a mentális fogyatékossággal élők esetében, és felszólítja az EU-t és a tagállamokat társadalmi beilleszkedést célzó szakpolitikák elfogadására; |
| --- | --- |

97.

elítéli a fizikai és farmakológiai kényszerítés formáinak alkalmazását a mentális fogyatékossággal élők esetében, és felszólítja az EU-t és a tagállamokat társadalmi beilleszkedést célzó szakpolitikák elfogadására;

| 98. | sajnálja, hogy a fogyatékkal élők az Unióban még mindig akadályokkal szembesülnek a javak és szolgáltatások piacához való hozzáférésük során; véleménye szerint ezek az akadályok gátolják őket a társadalmi életben való részvételben, valamint különösen az európai polgárságukból származó jogaik megsértését jelentik; felhívja a Bizottságot, hogy érjen el gyors előrehaladást az Európai Unióban megvalósítandó hozzáférhetőségért folytatott munkájában, hogy minél előbb elfogadásra kerüljön egy jogalkotási aktus; |
| --- | --- |

98.

sajnálja, hogy a fogyatékkal élők az Unióban még mindig akadályokkal szembesülnek a javak és szolgáltatások piacához való hozzáférésük során; véleménye szerint ezek az akadályok gátolják őket a társadalmi életben való részvételben, valamint különösen az európai polgárságukból származó jogaik megsértését jelentik; felhívja a Bizottságot, hogy érjen el gyors előrehaladást az Európai Unióban megvalósítandó hozzáférhetőségért folytatott munkájában, hogy minél előbb elfogadásra kerüljön egy jogalkotási aktus;

| 99. | felhívja az EU intézményeit és a tagállamokat, hogy a fogyatékkal élőket – képviseleti szervezeteiken keresztül – vonják be a vonatkozó hatásköröket érintő döntéshozatali folyamatokba, összhangban a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezmény 4. cikkének (3) bekezdésével; |
| --- | --- |

99.

felhívja az EU intézményeit és a tagállamokat, hogy a fogyatékkal élőket – képviseleti szervezeteiken keresztül – vonják be a vonatkozó hatásköröket érintő döntéshozatali folyamatokba, összhangban a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezmény 4. cikkének (3) bekezdésével;

| 100. | felhívja az uniós tagállamokat és intézményeket annak biztosítására, hogy a konzultációs folyamatokban való részvétel lehetőségei – hozzáférhető kommunikációs eszközök közvetítésével – világosan és széles körben ismertek legyenek, a közlemények egyéb – például Braille-írásos vagy más könnyen olvasható – formában is rendelkezésre álljanak, a javasolt jogszabályokat és szakpolitikákat tárgyaló nyilvános meghallgatások és gyűlések pedig megközelíthetők legyenek; |
| --- | --- |

100.

felhívja az uniós tagállamokat és intézményeket annak biztosítására, hogy a konzultációs folyamatokban való részvétel lehetőségei – hozzáférhető kommunikációs eszközök közvetítésével – világosan és széles körben ismertek legyenek, a közlemények egyéb – például Braille-írásos vagy más könnyen olvasható – formában is rendelkezésre álljanak, a javasolt jogszabályokat és szakpolitikákat tárgyaló nyilvános meghallgatások és gyűlések pedig megközelíthetők legyenek;

| 101. | felhívja a Bizottságot, hogy a fogyatékkal élők ügyére vonatkozó adatgyűjtést uniós szociális felmérések révén – a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezmény 31. cikkében előírtakat követve – harmonizálja; hangsúlyozza, hogy az adatgyűjtés alapjául szolgáló módszertannak ki kell terjednie valamennyi fogyatékkal élőre, beleértve azokat is, akik súlyosabb fogyatékkal vagy intézetekben élnek, |
| --- | --- |

101.

felhívja a Bizottságot, hogy a fogyatékkal élők ügyére vonatkozó adatgyűjtést uniós szociális felmérések révén – a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezmény 31. cikkében előírtakat követve – harmonizálja; hangsúlyozza, hogy az adatgyűjtés alapjául szolgáló módszertannak ki kell terjednie valamennyi fogyatékkal élőre, beleértve azokat is, akik súlyosabb fogyatékkal vagy intézetekben élnek,

Kor alapján történő megkülönböztetés

| 102. | sajnálja, hogy sok idősebb ember nap mint nap megkülönböztetéssel és alapvető jogai megsértésével szembesül, különösen a megfelelő jövedelemhez, foglalkoztatáshoz, egészségügyi ellátáshoz és a szükséges javakhoz és szolgáltatásokhoz való hozzájutás tekintetében; emlékeztet arra, hogy az Alapjogi Charta 25. cikke kinyilvánítja az idősek jogát a méltó és önálló élethez, valamint a társadalmi és kulturális életben való részvételhez; kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki stratégiát a demográfiai változás tekintetében, érvényre juttatva az Alapjogi Charta 25. cikkében foglalt rendelkezéseket; |
| --- | --- |

102.

sajnálja, hogy sok idősebb ember nap mint nap megkülönböztetéssel és alapvető jogai megsértésével szembesül, különösen a megfelelő jövedelemhez, foglalkoztatáshoz, egészségügyi ellátáshoz és a szükséges javakhoz és szolgáltatásokhoz való hozzájutás tekintetében; emlékeztet arra, hogy az Alapjogi Charta 25. cikke kinyilvánítja az idősek jogát a méltó és önálló élethez, valamint a társadalmi és kulturális életben való részvételhez; kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki stratégiát a demográfiai változás tekintetében, érvényre juttatva az Alapjogi Charta 25. cikkében foglalt rendelkezéseket;

| 103. | aggodalmát fejezi ki az idős emberekkel szemben a tagállamokban széles körben alkalmazott méltánytalan bánásmód, hanyagság és visszaélések miatt; felhívja a tagállamokat, hogy lépjenek fel az idősekkel szembeni visszaélés és erőszak minden formája ellen, és – a lakásfelújítás és a lakhatás hozzáférhetőségének támogatásával – segítsék elő az idősek függetlenségét; emlékeztet arra, hogy a nemek közötti bérszakadék, később pedig a nyugdíjszakadék miatt az idős nők gyakrabban élnek a szegénységi küszöb alatt; |
| --- | --- |

103.

aggodalmát fejezi ki az idős emberekkel szemben a tagállamokban széles körben alkalmazott méltánytalan bánásmód, hanyagság és visszaélések miatt; felhívja a tagállamokat, hogy lépjenek fel az idősekkel szembeni visszaélés és erőszak minden formája ellen, és – a lakásfelújítás és a lakhatás hozzáférhetőségének támogatásával – segítsék elő az idősek függetlenségét; emlékeztet arra, hogy a nemek közötti bérszakadék, később pedig a nyugdíjszakadék miatt az idős nők gyakrabban élnek a szegénységi küszöb alatt;

| 104. | felhívja a tagállamokat, hogy – többek között a fiatalok társadalmi előrelépését célzó képzések szervezése és nyújtása révén – biztosítsák a fiatal munkavállalók, különösen a gazdasági válság által érintett fiatalok munkaerőpiacra történő belépését; |
| --- | --- |

104.

felhívja a tagállamokat, hogy – többek között a fiatalok társadalmi előrelépését célzó képzések szervezése és nyújtása révén – biztosítsák a fiatal munkavállalók, különösen a gazdasági válság által érintett fiatalok munkaerőpiacra történő belépését;

| 105. | kéri az emberi méltóság tiszteletben tartását az élet végén, különösen annak biztosításával, hogy az élő végrendeletben megfogalmazott döntéseket elismerjék és tiszteletben tartsák; |
| --- | --- |

105.

kéri az emberi méltóság tiszteletben tartását az élet végén, különösen annak biztosításával, hogy az élő végrendeletben megfogalmazott döntéseket elismerjék és tiszteletben tartsák;

| 106. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a tagállamokban a közkiadások és a nyugdíjak csökkentése nagymértékben hozzájárul az időskori szegénység terjedéséhez, csökkentve a rendelkezésükre álló jövedelmet, rontva életkörülményeiket és egyenlőtlenségeket teremtve a szolgáltatások megfizethetősége tekintetében, ami miatt egyre több idős ember jövedelme van csupán igen csekély mértékben a szegénységi küszöb fölött; |
| --- | --- |

106.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a tagállamokban a közkiadások és a nyugdíjak csökkentése nagymértékben hozzájárul az időskori szegénység terjedéséhez, csökkentve a rendelkezésükre álló jövedelmet, rontva életkörülményeiket és egyenlőtlenségeket teremtve a szolgáltatások megfizethetősége tekintetében, ami miatt egyre több idős ember jövedelme van csupán igen csekély mértékben a szegénységi küszöb fölött;

Gyűlölet-bűncselekmény és gyűlöletbeszéd

| 107. | sajnálja a rasszizmus, idegengyűlölet, vallási intolerancia vagy előítélet által motivált gyűlöletbeszéd és gyűlölet-bűncselekmény eseteit, amelyeket egy személy fogyatékossága, szexuális irányultsága vagy nemi identitása ellen naponta követnek el az EU-ban; felszólítja a tagállamokat, hogy védelmezzék az alapvető jogokat és mozdítsák elő a területükön élő különböző közösségek közötti megértést, elfogadást és toleranciát; kéri az EU-t, hogy a megkülönböztetés elleni szakpolitikák meghatározása során kezelje a gyűlöletből fakadó bűncselekmények elleni fellépést prioritásként az igazságszolgáltatás területén, felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák a gyűlölet-bűncselekmények és a megkülönböztető jellegű hozzáállás és viselkedés elleni küzdelmet egy olyan átfogó stratégia kialakításával, amely fellép a gyűlölet-bűncselekmények, valamint az előítéleten alapuló erőszak és megkülönböztetés ellen; |
| --- | --- |

107.

sajnálja a rasszizmus, idegengyűlölet, vallási intolerancia vagy előítélet által motivált gyűlöletbeszéd és gyűlölet-bűncselekmény eseteit, amelyeket egy személy fogyatékossága, szexuális irányultsága vagy nemi identitása ellen naponta követnek el az EU-ban; felszólítja a tagállamokat, hogy védelmezzék az alapvető jogokat és mozdítsák elő a területükön élő különböző közösségek közötti megértést, elfogadást és toleranciát; kéri az EU-t, hogy a megkülönböztetés elleni szakpolitikák meghatározása során kezelje a gyűlöletből fakadó bűncselekmények elleni fellépést prioritásként az igazságszolgáltatás területén, felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák a gyűlölet-bűncselekmények és a megkülönböztető jellegű hozzáállás és viselkedés elleni küzdelmet egy olyan átfogó stratégia kialakításával, amely fellép a gyűlölet-bűncselekmények, valamint az előítéleten alapuló erőszak és megkülönböztetés ellen;

| 108. | aggódik az interneten található gyűlöletbeszéd terjedése miatt, és felhívja a tagállamokat, hogy hozzanak létre egy egyszerű eljárást, amely lehetővé teszi a nyilvánosság számára a gyűlöletmegnyilvánulást tartalmazó internetes honlapok bejelentését; |
| --- | --- |

108.

aggódik az interneten található gyűlöletbeszéd terjedése miatt, és felhívja a tagállamokat, hogy hozzanak létre egy egyszerű eljárást, amely lehetővé teszi a nyilvánosság számára a gyűlöletmegnyilvánulást tartalmazó internetes honlapok bejelentését;

| 109. | aggodalmának ad hangot a gyűlöletből fakadó bűncselekményekkel kapcsolatos tagállamokbeli nyomozások és ítéletek miatt; felhívja a tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy ösztönözzék az ilyen jellegű bűncselekmények bejelentését többek között megfelelő védelem biztosításával, mivel a nagyszabású felméréseket követő FRA-megállapítások következetesen azt mutatják, hogy a bűncselekmények áldozatai vonakodnak a rendőrség bevonásától; |
| --- | --- |

109.

aggodalmának ad hangot a gyűlöletből fakadó bűncselekményekkel kapcsolatos tagállamokbeli nyomozások és ítéletek miatt; felhívja a tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy ösztönözzék az ilyen jellegű bűncselekmények bejelentését többek között megfelelő védelem biztosításával, mivel a nagyszabású felméréseket követő FRA-megállapítások következetesen azt mutatják, hogy a bűncselekmények áldozatai vonakodnak a rendőrség bevonásától;

| 110. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy több tagállam nem helyesen ültette át a 2008/913/JHA kerethatározat rendelkezéseit, és felszólítja a tagállamokat, hogy maradéktalanul ültessék át és hajtsák végre az uniós normákat és biztosítsák a gyűlölet-bűncselekmények, gyűlöletkeltés és uszítás valamennyi formáját elítélő, valamint e bűncselekmények esetén szisztematikusan büntetőeljárás indítását előíró nemzeti jogszabályok végrehajtását; felszólítja a Bizottságot, hogy kövesse nyomon a kerethatározat megfelelő átültetését, és indítson jogsértési eljárást azon tagállamok ellen, amelyek azt nem ültették át; kéri továbbá a kerethatározat felülvizsgálatát annak érdekében, hogy teljes mértékben lefedje a gyűlölet-bűncselekmények valamennyi formáját és az előítéleten vagy megkülönböztetésen alapuló indítékkal elkövetett bűncselekményeket, valamint a következetes nyomozási és vádemelési normák pontos meghatározása érekében; |
| --- | --- |

110.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy több tagállam nem helyesen ültette át a 2008/913/JHA kerethatározat rendelkezéseit, és felszólítja a tagállamokat, hogy maradéktalanul ültessék át és hajtsák végre az uniós normákat és biztosítsák a gyűlölet-bűncselekmények, gyűlöletkeltés és uszítás valamennyi formáját elítélő, valamint e bűncselekmények esetén szisztematikusan büntetőeljárás indítását előíró nemzeti jogszabályok végrehajtását; felszólítja a Bizottságot, hogy kövesse nyomon a kerethatározat megfelelő átültetését, és indítson jogsértési eljárást azon tagállamok ellen, amelyek azt nem ültették át; kéri továbbá a kerethatározat felülvizsgálatát annak érdekében, hogy teljes mértékben lefedje a gyűlölet-bűncselekmények valamennyi formáját és az előítéleten vagy megkülönböztetésen alapuló indítékkal elkövetett bűncselekményeket, valamint a következetes nyomozási és vádemelési normák pontos meghatározása érekében;

| 111. | felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa a diszkriminatív gyakorlatok és a gyűlölet-bűncselekmények megelőzéséről és visszaszorításáról szóló képzési programok szervezését a bűnüldözési és igazságszolgáltatási hatóságok, valamint az érintett uniós ügynökségek számára; felszólítja a tagállamokat, hogy a nyomozásért és büntetőeljárásért felelős hatóságok számára biztosítsa az ahhoz szükséges gyakorlati eszközöket és készségeket, hogy be tudják azonosítani és kezelni tudják a kerethatározat által meghatározott bűncselekményeket, és hogy a sértettekkel megfelelően tudjanak együttműködni és kommunikálni; |
| --- | --- |

111.

felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa a diszkriminatív gyakorlatok és a gyűlölet-bűncselekmények megelőzéséről és visszaszorításáról szóló képzési programok szervezését a bűnüldözési és igazságszolgáltatási hatóságok, valamint az érintett uniós ügynökségek számára; felszólítja a tagállamokat, hogy a nyomozásért és büntetőeljárásért felelős hatóságok számára biztosítsa az ahhoz szükséges gyakorlati eszközöket és készségeket, hogy be tudják azonosítani és kezelni tudják a kerethatározat által meghatározott bűncselekményeket, és hogy a sértettekkel megfelelően tudjanak együttműködni és kommunikálni;

| 112. | aggodalommal figyeli az olyan politikai pártok felemelkedését, amelyeknek politikai programja az etnikai, szexuális irányultság és vallási alapon történő kirekesztésen alapul; |
| --- | --- |

112.

aggodalommal figyeli az olyan politikai pártok felemelkedését, amelyeknek politikai programja az etnikai, szexuális irányultság és vallási alapon történő kirekesztésen alapul;

| 113. | mélységes aggodalmának ad hangot a rasszista és idegengyűlölő cselekmények és megnyilvánulások növekvő trivializálása kapcsán, ami annak köszönhető, hogy a közszférában egyre inkább jelen vannak rasszista vagy idegengyűlölő csoportok, amelyek közül néhány már politikai párt státuszt szerzett, mások pedig erre törekszenek; |
| --- | --- |

113.

mélységes aggodalmának ad hangot a rasszista és idegengyűlölő cselekmények és megnyilvánulások növekvő trivializálása kapcsán, ami annak köszönhető, hogy a közszférában egyre inkább jelen vannak rasszista vagy idegengyűlölő csoportok, amelyek közül néhány már politikai párt státuszt szerzett, mások pedig erre törekszenek;

| 114. | mély aggodalmát fejezi ki az olyan politikai pártok megerősödése miatt, amelyek a jelenlegi gazdasági és társadalmi válságot rasszista, idegengyűlölő és iszlámellenes üzeneteik igazolására használják fel; |
| --- | --- |

114.

mély aggodalmát fejezi ki az olyan politikai pártok megerősödése miatt, amelyek a jelenlegi gazdasági és társadalmi válságot rasszista, idegengyűlölő és iszlámellenes üzeneteik igazolására használják fel;

| 115. | határozottan elítéli a kisebbségek, különösen a romák és a migránsok az olykor politikai párthoz közvetlenül kötődő félkatonai csoportok általi megfélemlítését és üldözését; sürgeti a tagállamokat, hogy tiltsák meg és büntessék az ilyen gyakorlatokat; |
| --- | --- |

115.

határozottan elítéli a kisebbségek, különösen a romák és a migránsok az olykor politikai párthoz közvetlenül kötődő félkatonai csoportok általi megfélemlítését és üldözését; sürgeti a tagállamokat, hogy tiltsák meg és büntessék az ilyen gyakorlatokat;

Hajléktalanok

| 116. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy igen magas azoknak a száma, akik a gazdasági válság miatt vesztették el otthonukat; úgy véli, hogy a hajléktalanokat integrálni kell a társadalomba, és hogy fel kell lépni elszigetelődésük és kirekesztésük ellen; e célból felszólítja a tagállamokat, hogy fogadjanak el ambiciózus politikákat e személyek megsegítése érdekében; hangsúlyozza, hogy a hajléktalanok kiszolgáltatott személyek, és ismételten felszólítja a tagállamokat, hogy ne bélyegezzék meg őket bűnözőként; felszólítja a tagállamokat, hogy helyezzék hatályon kívül az ilyen irányú jogszabályokat vagy szakpolitikákat; felhívja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki nemzeti stratégiákat a hajléktalanság jelensége elleni fellépés érdekében; felszólítja a Bizottságot, hogy elősegítve a bevált gyakorlatok cseréjét és a pontos adatgyűjtést, támogassa a tagállamokat a hajléktalanság elleni küzdelmükben; felszólítja a Bizottságot, hogy kövesse nyomon a tagállamokban a hajléktalanságból fakadó emberi jogi jogsértéseket; hangsúlyozza, hogy a társadalom legszegényebb rétegeit a lakástámogatás tekintetében megillető jog az Alapjogi Chartában foglalt jog; |
| --- | --- |

116.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy igen magas azoknak a száma, akik a gazdasági válság miatt vesztették el otthonukat; úgy véli, hogy a hajléktalanokat integrálni kell a társadalomba, és hogy fel kell lépni elszigetelődésük és kirekesztésük ellen; e célból felszólítja a tagállamokat, hogy fogadjanak el ambiciózus politikákat e személyek megsegítése érdekében; hangsúlyozza, hogy a hajléktalanok kiszolgáltatott személyek, és ismételten felszólítja a tagállamokat, hogy ne bélyegezzék meg őket bűnözőként; felszólítja a tagállamokat, hogy helyezzék hatályon kívül az ilyen irányú jogszabályokat vagy szakpolitikákat; felhívja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki nemzeti stratégiákat a hajléktalanság jelensége elleni fellépés érdekében; felszólítja a Bizottságot, hogy elősegítve a bevált gyakorlatok cseréjét és a pontos adatgyűjtést, támogassa a tagállamokat a hajléktalanság elleni küzdelmükben; felszólítja a Bizottságot, hogy kövesse nyomon a tagállamokban a hajléktalanságból fakadó emberi jogi jogsértéseket; hangsúlyozza, hogy a társadalom legszegényebb rétegeit a lakástámogatás tekintetében megillető jog az Alapjogi Chartában foglalt jog;

A bevándorlók és a nemzetközi védelmet kérelmezők jogai

| 117. | elítéli, hogy az Európai Unióba igyekvő menedékkérők és migránsok továbbra is nagy számban vesztik életüket a földközi-tengeri térségben, és elítéli a migránsoktól alapvető jogaikat megtagadó emberkereskedőket és embercsempészeket; rámutat, hogy az EU-nak és a tagállamoknak dinamikus és kötelező érvényű intézkedéseket kellene hozniuk a tengeren bekövetkező további tragédiák megelőzéséhez; felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy állítsák a szolidaritást, valamint a migránsok alapvető jogainak tiszteletben tartását az EU migrációs politikáinak középpontjába, különösen a követezőket:






  — | hangsúlyozza, hogy az alapvető jogokat érvényesíteni kell az uniós migrációs politikák valamennyi aspektusában, valamint részletes értékelést kell készíteni a migrációval, menekültüggyel és határellenőrzéssel kapcsolatos valamennyi intézkedésnek és mechanizmusnak a migránsok alapvető jogaira gyakorolt hatásáról; különösen felszólítja a tagállamokat, hogy tartsák tiszteletben a kiszolgáltatott migránsok jogait; |
| --- | --- | --- |

117.

elítéli, hogy az Európai Unióba igyekvő menedékkérők és migránsok továbbra is nagy számban vesztik életüket a földközi-tengeri térségben, és elítéli a migránsoktól alapvető jogaikat megtagadó emberkereskedőket és embercsempészeket; rámutat, hogy az EU-nak és a tagállamoknak dinamikus és kötelező érvényű intézkedéseket kellene hozniuk a tengeren bekövetkező további tragédiák megelőzéséhez; felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy állítsák a szolidaritást, valamint a migránsok alapvető jogainak tiszteletben tartását az EU migrációs politikáinak középpontjába, különösen a követezőket:

—

hangsúlyozza, hogy az alapvető jogokat érvényesíteni kell az uniós migrációs politikák valamennyi aspektusában, valamint részletes értékelést kell készíteni a migrációval, menekültüggyel és határellenőrzéssel kapcsolatos valamennyi intézkedésnek és mechanizmusnak a migránsok alapvető jogaira gyakorolt hatásáról; különösen felszólítja a tagállamokat, hogy tartsák tiszteletben a kiszolgáltatott migránsok jogait;

| — | hangsúlyozza, hogy holisztikus uniós megközelítésre van szükség, amely megerősíti az EU belső és külső politikáinak koherenciáját; ösztönzi az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy a migránsok jogainak tiszteletben tartását tegyék a harmadik országokkal kötendő bármely két- vagy többoldalú megállapodás központi elemévé, ideértve a visszafogadási megállapodásokat, a mobilitási partnerségeket és a műszaki együttműködési megállapodásokat; |
| --- | --- |

—

hangsúlyozza, hogy holisztikus uniós megközelítésre van szükség, amely megerősíti az EU belső és külső politikáinak koherenciáját; ösztönzi az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy a migránsok jogainak tiszteletben tartását tegyék a harmadik országokkal kötendő bármely két- vagy többoldalú megállapodás központi elemévé, ideértve a visszafogadási megállapodásokat, a mobilitási partnerségeket és a műszaki együttműködési megállapodásokat;

| — | emlékezteti a tagállamokat a tengeren bajba került emberek megsegítésére vonatkozó nemzetközi kötelezettségeire; |
| --- | --- |

—

emlékezteti a tagállamokat a tengeren bajba került emberek megsegítésére vonatkozó nemzetközi kötelezettségeire;

| — | felhívja a tagállamokat, hogy módosítsanak vagy vizsgáljanak felül minden olyan törvényt, amely megbünteti a tenger felől érkező, bajba jutott migránsoknak való segítségnyújtást; |
| --- | --- |

—

felhívja a tagállamokat, hogy módosítsanak vagy vizsgáljanak felül minden olyan törvényt, amely megbünteti a tenger felől érkező, bajba jutott migránsoknak való segítségnyújtást;

| — | hangsúlyozza, hogy a menedékkérés alapvető jog; arra ösztönzi az EU-t és a tagállamokat, hogy nyissák meg az Európai Unióba való biztonságos és jogszerű belépés új csatornáit és ehhez biztosítsanak megfelelő forrásokat annak érdekében, hogy csökkenteni lehessen az illegális belépési kísérletek jelentette kockázatot és fel lehessen lépni az emberkereskedelemmel és -csempészettel foglalkozó, a migránsok életének veszélyeztetéséből, illetve szexuális és munkaerő-kizsákmányolásukból hasznot húzó hálózatokkal szemben; |
| --- | --- |

—

hangsúlyozza, hogy a menedékkérés alapvető jog; arra ösztönzi az EU-t és a tagállamokat, hogy nyissák meg az Európai Unióba való biztonságos és jogszerű belépés új csatornáit és ehhez biztosítsanak megfelelő forrásokat annak érdekében, hogy csökkenteni lehessen az illegális belépési kísérletek jelentette kockázatot és fel lehessen lépni az emberkereskedelemmel és -csempészettel foglalkozó, a migránsok életének veszélyeztetéséből, illetve szexuális és munkaerő-kizsákmányolásukból hasznot húzó hálózatokkal szemben;

| — | felszólítja a tagállamokat, hogy vegyenek részt az uniós áttelepítési programokban, és bátorítja őket a humanitárius vízumok használatára; |
| --- | --- |

—

felszólítja a tagállamokat, hogy vegyenek részt az uniós áttelepítési programokban, és bátorítja őket a humanitárius vízumok használatára;

| — | sürgeti a tagállamokat, hogy a meglévő alapvető jogi és menekültügyi jogszabályokkal összhangban méltó fogadtatást biztosítsanak, különös figyelmet szentelve a sérülékenyebb csoportoknak, és enyhítve a menedékkérők társadalmi kirekesztésének kockázatát; felhívja a Bizottságot, hogy kísérje figyelemmel a közös európai menekültügyi rendszer (CEAS) és különösen a 2013/32/EU irányelv végrehajtását, különös tekintettel a különleges eljárási garanciákat igénylő menedékkérőkre; |
| --- | --- |

—

sürgeti a tagállamokat, hogy a meglévő alapvető jogi és menekültügyi jogszabályokkal összhangban méltó fogadtatást biztosítsanak, különös figyelmet szentelve a sérülékenyebb csoportoknak, és enyhítve a menedékkérők társadalmi kirekesztésének kockázatát; felhívja a Bizottságot, hogy kísérje figyelemmel a közös európai menekültügyi rendszer (CEAS) és különösen a 2013/32/EU irányelv végrehajtását, különös tekintettel a különleges eljárási garanciákat igénylő menedékkérőkre;

| — | felszólít egy eredményes és összehangolt uniós menekültügyi rendszer kialakítására a menedékkérők és a pénzügyi terhek tagállamok közötti méltányos elosztása érdekében; |
| --- | --- |

—

felszólít egy eredményes és összehangolt uniós menekültügyi rendszer kialakítására a menedékkérők és a pénzügyi terhek tagállamok közötti méltányos elosztása érdekében;

| — | sajnálatának ad hangot az EU határairól jelentett erőszakos visszafordítások miatt; emlékezteti a tagállamokat kötelezettségeikre a visszaküldés tilalmának a genfi menekültügyi egyezményben és az Emberi Jogok Európai Bírósága által elismert elve tiszteletben tartására, valamint az Alapjogi Charta 19. cikkének megfelelően a kollektív kiutasításra vonatkozóan; felszólítja a Bizottságot, az ügynökségeit és a tagállamokat, hogy biztosítsák az ezen és további nemzetközi és uniós kötelezettségeknek való megfelelést; |
| --- | --- |

—

sajnálatának ad hangot az EU határairól jelentett erőszakos visszafordítások miatt; emlékezteti a tagállamokat kötelezettségeikre a visszaküldés tilalmának a genfi menekültügyi egyezményben és az Emberi Jogok Európai Bírósága által elismert elve tiszteletben tartására, valamint az Alapjogi Charta 19. cikkének megfelelően a kollektív kiutasításra vonatkozóan; felszólítja a Bizottságot, az ügynökségeit és a tagállamokat, hogy biztosítsák az ezen és további nemzetközi és uniós kötelezettségeknek való megfelelést;

| 118. | kéri, hogy az Unió és a tagállamok fogadják el a szükséges jogszabályokat a szolidaritás elvének megvalósítása érdekében, az EUMSZ 80. cikkében foglaltaknak megfelelően; |
| --- | --- |

118.

kéri, hogy az Unió és a tagállamok fogadják el a szükséges jogszabályokat a szolidaritás elvének megvalósítása érdekében, az EUMSZ 80. cikkében foglaltaknak megfelelően;

| 119. | határozottan elítéli az akár fal vagy szögesdrót formáját öltő biztonsági védelmet az EU határain, és azt, hogy nincs legális módja a migránsok az Európai Unióba való bejutásának, melynek következtében sok menedékkérő és bevándorló kényszerül egyre veszélyesebb módszereket igénybe venni, és ily módon kiszolgáltatni magát az emberkereskedőknek és az embercsempészeknek; |
| --- | --- |

119.

határozottan elítéli az akár fal vagy szögesdrót formáját öltő biztonsági védelmet az EU határain, és azt, hogy nincs legális módja a migránsok az Európai Unióba való bejutásának, melynek következtében sok menedékkérő és bevándorló kényszerül egyre veszélyesebb módszereket igénybe venni, és ily módon kiszolgáltatni magát az emberkereskedőknek és az embercsempészeknek;

| 120. | az alapvető jogokat szem előtt tartó határellenőrzést kér, és hangsúlyozza a Frontex-műveletek Parlament általi demokratikus felügyeletének szükségességét; |
| --- | --- |

120.

az alapvető jogokat szem előtt tartó határellenőrzést kér, és hangsúlyozza a Frontex-műveletek Parlament általi demokratikus felügyeletének szükségességét;

| 121. | felszólít az uniós jog vagy a Frontex mandátuma szerinti alapvető jogokat sértő tevékenységként azonosított valamennyi tevékenység felfüggesztésére; |
| --- | --- |

121.

felszólít az uniós jog vagy a Frontex mandátuma szerinti alapvető jogokat sértő tevékenységként azonosított valamennyi tevékenység felfüggesztésére;

| 122. | hangsúlyozza, hogy a Dublini Rendelet valódi közös európai menekültügyi rendszer hiányában negatív hatást gyakorol a nemzetközi védelemhez való hatékony hozzáférés vonatkozásában, különösen a Bíróság és az EJEB ítélkezési gyakorlatának fényében; elítéli, hogy a rendelet felülvizsgálata nem vezetett annak felfüggesztéséhez, vagy legalábbis az EU területére való első belépési országba való visszaküldés eltörléséhez, továbbá elítéli, hogy a Bizottság és a tagállamok nem tettek lépéseket egy, a tagállamok közötti szolidaritáson alapuló lehetséges alternatív megoldás érdekében; |
| --- | --- |

122.

hangsúlyozza, hogy a Dublini Rendelet valódi közös európai menekültügyi rendszer hiányában negatív hatást gyakorol a nemzetközi védelemhez való hatékony hozzáférés vonatkozásában, különösen a Bíróság és az EJEB ítélkezési gyakorlatának fényében; elítéli, hogy a rendelet felülvizsgálata nem vezetett annak felfüggesztéséhez, vagy legalábbis az EU területére való első belépési országba való visszaküldés eltörléséhez, továbbá elítéli, hogy a Bizottság és a tagállamok nem tettek lépéseket egy, a tagállamok közötti szolidaritáson alapuló lehetséges alternatív megoldás érdekében;

| 123. | felhívja a tagállamokat, hogy ratifikálják a migráns munkavállalók és családtagjaik jogainak védelméről szóló nemzetközi egyezményt; |
| --- | --- |

123.

felhívja a tagállamokat, hogy ratifikálják a migráns munkavállalók és családtagjaik jogainak védelméről szóló nemzetközi egyezményt;

| 124. | elítéli az irreguláris migránsok, többek között a menedékkérők, a kíséret nélküli kiskorúak és a hontalan személyek jogellenes fogva tartásának válogatás nélkül alkalmazott gyakorlatát; kéri a tagállamokat, hogy tartsák magukat a visszatérési irányelvben, továbbá a nemzetközi és uniós jogban meghatározott rendelkezésekhez, ideértve a méltósághoz való jog, valamint a gyermek mindenek felett álló érdeke elvének tiszteletben tartását is; emlékeztet arra, hogy a migránsok fogva tartására továbbra is csak a legvégső esetben kerülhet sor, és sürgeti a tagállamokat, hogy hajtsanak végre alternatív intézkedéseket; elítéli az egyes tagállamokban tapasztalható megdöbbentő fogva tartási körülményeket, és sürgeti a Bizottságot, hogy haladéktalanul foglalkozzon az üggyel; ismételten kijelenti, hogy jogaik megsértés esetén biztosítani kell az irreguláris migránsok számára a hatékony jogorvoslathoz való jogot; |
| --- | --- |

124.

elítéli az irreguláris migránsok, többek között a menedékkérők, a kíséret nélküli kiskorúak és a hontalan személyek jogellenes fogva tartásának válogatás nélkül alkalmazott gyakorlatát; kéri a tagállamokat, hogy tartsák magukat a visszatérési irányelvben, továbbá a nemzetközi és uniós jogban meghatározott rendelkezésekhez, ideértve a méltósághoz való jog, valamint a gyermek mindenek felett álló érdeke elvének tiszteletben tartását is; emlékeztet arra, hogy a migránsok fogva tartására továbbra is csak a legvégső esetben kerülhet sor, és sürgeti a tagállamokat, hogy hajtsanak végre alternatív intézkedéseket; elítéli az egyes tagállamokban tapasztalható megdöbbentő fogva tartási körülményeket, és sürgeti a Bizottságot, hogy haladéktalanul foglalkozzon az üggyel; ismételten kijelenti, hogy jogaik megsértés esetén biztosítani kell az irreguláris migránsok számára a hatékony jogorvoslathoz való jogot;

| 125. | felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy tájékoztatást nyújtsanak és biztosítsák az átláthatóságot a migránsok és menedékkérők fogva tartásával kapcsolatban számos tagállamban, és sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a 862/2007/EK rendelet felülvizsgálatára annak érdekében, hogy az a fogva tartási rendszerek és létesítmények működtetésére vonatkozó statisztikai adatokat is magában foglaljon; |
| --- | --- |

125.

felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy tájékoztatást nyújtsanak és biztosítsák az átláthatóságot a migránsok és menedékkérők fogva tartásával kapcsolatban számos tagállamban, és sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a 862/2007/EK rendelet felülvizsgálatára annak érdekében, hogy az a fogva tartási rendszerek és létesítmények működtetésére vonatkozó statisztikai adatokat is magában foglaljon;

| 126. | hangsúlyozza a szabadságelvonás minden formája feletti demokratikus, a bevándorlási és menekültügyi jogszabályoknak megfelelően történő ellenőrzés fontosságát; kéri az európai parlamenti képviselőket és a nemzeti parlamenteket, hogy tegyenek rendszeres látogatásokat a migránsok és menedékkérők befogadására és fogva tartására szolgáló központokba, és felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy segítsék elő az e központokhoz való hozzáférést a nem kormányzati szervezetek és riporterek számára; |
| --- | --- |

126.

hangsúlyozza a szabadságelvonás minden formája feletti demokratikus, a bevándorlási és menekültügyi jogszabályoknak megfelelően történő ellenőrzés fontosságát; kéri az európai parlamenti képviselőket és a nemzeti parlamenteket, hogy tegyenek rendszeres látogatásokat a migránsok és menedékkérők befogadására és fogva tartására szolgáló központokba, és felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy segítsék elő az e központokhoz való hozzáférést a nem kormányzati szervezetek és riporterek számára;

| 127. | szorgalmazza a menekültek fogadására és fogva tartására szolgáló központok, a migránsokkal való bánásmód és a menekültügyi formalitások tagállamokban történő szigorúbb ellenőrzését; aggodalmát fejezi ki az azonnali kiutasítási eljárások és az Európa déli részén található számos problémás területen előforduló erőszakos incidensek kapcsán, ami szükségessé teszi az e gyakorlatot folytató országokkal való politikai párbeszéd az említett keretek közt történő, Bizottság általi, a jogállamiság fenntartását célzó elindítását; |
| --- | --- |

127.

szorgalmazza a menekültek fogadására és fogva tartására szolgáló központok, a migránsokkal való bánásmód és a menekültügyi formalitások tagállamokban történő szigorúbb ellenőrzését; aggodalmát fejezi ki az azonnali kiutasítási eljárások és az Európa déli részén található számos problémás területen előforduló erőszakos incidensek kapcsán, ami szükségessé teszi az e gyakorlatot folytató országokkal való politikai párbeszéd az említett keretek közt történő, Bizottság általi, a jogállamiság fenntartását célzó elindítását;

| 128. | felhívja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy alakítsanak ki konkrét intézkedéseket és bevált gyakorlatokat az egyenlő bánásmód és a társadalmi integráció előmozdítása céljából, hogy ezáltal javítsák a migránsok társadalmi integrációját; e tekintetben emlékeztet arra, hogy alapvető fontosságú a negatív sztereotípiák és a migránsok ellen irányuló félretájékoztatás elleni, ellenpropaganda kialakítása révén való küzdelem, elsősorban az iskolában és a fiatalok számára, a migráció kedvező hatásainak hangsúlyozása érdekében; |
| --- | --- |

128.

felhívja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy alakítsanak ki konkrét intézkedéseket és bevált gyakorlatokat az egyenlő bánásmód és a társadalmi integráció előmozdítása céljából, hogy ezáltal javítsák a migránsok társadalmi integrációját; e tekintetben emlékeztet arra, hogy alapvető fontosságú a negatív sztereotípiák és a migránsok ellen irányuló félretájékoztatás elleni, ellenpropaganda kialakítása révén való küzdelem, elsősorban az iskolában és a fiatalok számára, a migráció kedvező hatásainak hangsúlyozása érdekében;

| 129. | megítélése szerint a migráns gyermekek különösen kiszolgáltatottak, különösen, ha kísérő nélkül utaznak; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hajtsák végre a kísérő nélküli kiskorúak európai uniós helyzetéről szóló 2013. szeptember 12-i parlamenti állásfoglalást; felszólítja a tagállamokat, hogy teljes egészében hajtsák végre a közös európai menekültügyi rendszerről szóló jogalkotási csomagot a kísérő nélküli kiskorúak unióbeli helyzetének javítása érdekében; üdvözli a Bíróság C-648/11. sz. ügyben hozott ítéletét, amelynek értelmében a kísérő nélküli kiskorú által egynél több tagállamban egymást követően benyújtott menedékjog iránti kérelem elbírálásáért az a tagállam felelős, ahol a kiskorú a kérelem benyújtását követően tartózkodik; emlékeztet arra, hogy a kísérő nélküli kiskorúak mindenekelőtt gyermekek, és hogy a velük való foglalkozás során a gyermekvédelemnek, nem pedig a bevándorláspolitikának kell irányadónak lennie a tagállamok és az EU számára; |
| --- | --- |

129.

megítélése szerint a migráns gyermekek különösen kiszolgáltatottak, különösen, ha kísérő nélkül utaznak; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hajtsák végre a kísérő nélküli kiskorúak európai uniós helyzetéről szóló 2013. szeptember 12-i parlamenti állásfoglalást; felszólítja a tagállamokat, hogy teljes egészében hajtsák végre a közös európai menekültügyi rendszerről szóló jogalkotási csomagot a kísérő nélküli kiskorúak unióbeli helyzetének javítása érdekében; üdvözli a Bíróság C-648/11. sz. ügyben hozott ítéletét, amelynek értelmében a kísérő nélküli kiskorú által egynél több tagállamban egymást követően benyújtott menedékjog iránti kérelem elbírálásáért az a tagállam felelős, ahol a kiskorú a kérelem benyújtását követően tartózkodik; emlékeztet arra, hogy a kísérő nélküli kiskorúak mindenekelőtt gyermekek, és hogy a velük való foglalkozás során a gyermekvédelemnek, nem pedig a bevándorláspolitikának kell irányadónak lennie a tagállamok és az EU számára;

| 130. | kéri annak értékelését, hogy hogyan költötték el a belügyekre előirányzott és felhasznált támogatásokat, különösen a menedékkérők fogadására nyújtott pénzösszegeket; felszólítja az EU-t, hogy tegyen lépéseket, amennyiben kiderül, hogy az alapokat az alapvető jogokat sértő tevékenységekre használták fel; |
| --- | --- |

130.

kéri annak értékelését, hogy hogyan költötték el a belügyekre előirányzott és felhasznált támogatásokat, különösen a menedékkérők fogadására nyújtott pénzösszegeket; felszólítja az EU-t, hogy tegyen lépéseket, amennyiben kiderül, hogy az alapokat az alapvető jogokat sértő tevékenységekre használták fel;

| 131. | kéri, hogy nyújtsanak segítséget az Unió külső határain található tagállamoknak a befogadási feltételek és a menekültügyi eljárások terén mutatkozó rendszerszerű hiányosságok kezelésében, amelyeket tovább súlyosbít a menedékkérők számának növekedése; |
| --- | --- |

131.

kéri, hogy nyújtsanak segítséget az Unió külső határain található tagállamoknak a befogadási feltételek és a menekültügyi eljárások terén mutatkozó rendszerszerű hiányosságok kezelésében, amelyeket tovább súlyosbít a menedékkérők számának növekedése;

| 132. | felszólítja az EU-t, hogy vonja felelősségre az alapvető jogokat bármilyen módon megsértő alkalmazottait; biztosítékokat kér arra vonatkozóan, hogy vizsgálat indul minden olyan esetben, amikor a Frontex ügynökség által összehangolt műveletek során jogsértésekkel kapcsolatos vádak fogalmazódnak meg, valamint hogy megfelelő – fegyelmi vagy más jellegű – intézkedésekre kerül sor a bizonyíthatóan ilyen jogsértéseket elkövető személyek ellen; e célból felhív arra, hogy a Frontex hozzon létre belső jogorvoslati mechanizmust, ahogyan azt az európai ombudsman az OI/5/2012/BEH-MHZ sz. ügyben folytatott vizsgálatában kérte, valamint hogy hozzák nyilvánosságra az emberi jogok állítólagos megsértésével kapcsolatban folytatott vizsgálatok következtetéseit; kéri továbbá, hogy állítsák le a FRONTEX-műveleteket, amennyiben e műveletek során emberi jogi jogsértésekre került sor, az 1168/2011/EU rendelet 3. cikk (1) bekezdésének a) pontjában előírtak szerint; |
| --- | --- |

132.

felszólítja az EU-t, hogy vonja felelősségre az alapvető jogokat bármilyen módon megsértő alkalmazottait; biztosítékokat kér arra vonatkozóan, hogy vizsgálat indul minden olyan esetben, amikor a Frontex ügynökség által összehangolt műveletek során jogsértésekkel kapcsolatos vádak fogalmazódnak meg, valamint hogy megfelelő – fegyelmi vagy más jellegű – intézkedésekre kerül sor a bizonyíthatóan ilyen jogsértéseket elkövető személyek ellen; e célból felhív arra, hogy a Frontex hozzon létre belső jogorvoslati mechanizmust, ahogyan azt az európai ombudsman az OI/5/2012/BEH-MHZ sz. ügyben folytatott vizsgálatában kérte, valamint hogy hozzák nyilvánosságra az emberi jogok állítólagos megsértésével kapcsolatban folytatott vizsgálatok következtetéseit; kéri továbbá, hogy állítsák le a FRONTEX-műveleteket, amennyiben e műveletek során emberi jogi jogsértésekre került sor, az 1168/2011/EU rendelet 3. cikk (1) bekezdésének a) pontjában előírtak szerint;

| 133. | felszólítja a tagállamokat, hogy további halasztás nélkül ratifikálják az Európa Tanács emberkereskedelem elleni fellépésről szóló egyezményét; |
| --- | --- |

133.

felszólítja a tagállamokat, hogy további halasztás nélkül ratifikálják az Európa Tanács emberkereskedelem elleni fellépésről szóló egyezményét;

| 134. | felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a nemi hovatartozáson alapuló üldöztetés női áldozatai ténylegesen nemzetközi védelmet kaphassanak; felhívja a tagállamokat, hogy tartsák magukat a családegyesítési jogról szóló 2003/86/EK irányelv végrehajtására vonatkozó bizottsági iránymutatáshoz, ideértve a tartózkodási engedélyek saját jogon történő azonnali kiadását azon családegyesítési célból érkezett családtagok számára, akik különösen nehéz körülményektől – például családon belüli erőszaktól – szenvednek; |
| --- | --- |

134.

felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a nemi hovatartozáson alapuló üldöztetés női áldozatai ténylegesen nemzetközi védelmet kaphassanak; felhívja a tagállamokat, hogy tartsák magukat a családegyesítési jogról szóló 2003/86/EK irányelv végrehajtására vonatkozó bizottsági iránymutatáshoz, ideértve a tartózkodási engedélyek saját jogon történő azonnali kiadását azon családegyesítési célból érkezett családtagok számára, akik különösen nehéz körülményektől – például családon belüli erőszaktól – szenvednek;

| 135. | üdvözli, hogy a menedékre vonatkozó uniós jogszabályok a nemi szervek megcsonkításának áldozatait sérülékeny személyeknek tekintik, és a nemi szervek megcsonkítása szerepel a menedékre irányuló kérelem teljesítéséhez figyelembe vehető kritériumok között; felszólítja a tagállamokat, hogy képezzék ki a migránsokkal kapcsolatba kerülő személyeket annak érdekében, hogy azonosítani tudják a származásuk szerinti országban a nemi szervek megcsonkításának kitett nőket és lányokat; |
| --- | --- |

135.

üdvözli, hogy a menedékre vonatkozó uniós jogszabályok a nemi szervek megcsonkításának áldozatait sérülékeny személyeknek tekintik, és a nemi szervek megcsonkítása szerepel a menedékre irányuló kérelem teljesítéséhez figyelembe vehető kritériumok között; felszólítja a tagállamokat, hogy képezzék ki a migránsokkal kapcsolatba kerülő személyeket annak érdekében, hogy azonosítani tudják a származásuk szerinti országban a nemi szervek megcsonkításának kitett nőket és lányokat;

| 136. | hangsúlyozza, hogy az uniós polgároknak és családjaiknak a Szerződésekben kimondott és a szabad mozgásról szóló 2004/38/EK irányelvben biztosított szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való joga az uniós polgárok egyik legkonkrétabb alapvető joga; elítéli az e vívmány felülvizsgálatára, különösen pedig a schengeni határellenőrzések Schengeni Határ-ellenőrzési Kódexen kívüli visszaállítására irányuló valamennyi kísérletet, és kéri, hogy minden jogsértés kerüljön a Bíróság elé; aggodalmát fejezi ki az uniós polgárok lakhely szerinti országokból való, munkájuk és jövedelmük elvesztését követő, a hatályos kerettel ellentétes gyors kiutasításainak növekvő száma miatt; úgy véli, ez ellenkezik a mozgás szabadságának szellemével; |
| --- | --- |

136.

hangsúlyozza, hogy az uniós polgároknak és családjaiknak a Szerződésekben kimondott és a szabad mozgásról szóló 2004/38/EK irányelvben biztosított szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való joga az uniós polgárok egyik legkonkrétabb alapvető joga; elítéli az e vívmány felülvizsgálatára, különösen pedig a schengeni határellenőrzések Schengeni Határ-ellenőrzési Kódexen kívüli visszaállítására irányuló valamennyi kísérletet, és kéri, hogy minden jogsértés kerüljön a Bíróság elé; aggodalmát fejezi ki az uniós polgárok lakhely szerinti országokból való, munkájuk és jövedelmük elvesztését követő, a hatályos kerettel ellentétes gyors kiutasításainak növekvő száma miatt; úgy véli, ez ellenkezik a mozgás szabadságának szellemével;

Szolidaritás a gazdasági válságban

| 137. | elítéli annak módjait, ahogy a pénzügyi, gazdasági és államadósság-válság, valamint emellett bizonyos költségvetési megszorítások kedvezőtlen hatással voltak a gazdasági, polgári, szociális és kulturális jogokra, gyakran munkanélküliséget, szegénységet, bizonytalan munka- és életkörülményeket, továbbá kirekesztést és elszigetelődést okozva különösen azokban a tagállamokban, amelyekben gazdasági kiigazító programokat fogadtak el, és hangsúlyozza, hogy az Eurostat egyik friss feljegyzése szerint ma minden negyedik európai a szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázatának van kitéve; |
| --- | --- |

137.

elítéli annak módjait, ahogy a pénzügyi, gazdasági és államadósság-válság, valamint emellett bizonyos költségvetési megszorítások kedvezőtlen hatással voltak a gazdasági, polgári, szociális és kulturális jogokra, gyakran munkanélküliséget, szegénységet, bizonytalan munka- és életkörülményeket, továbbá kirekesztést és elszigetelődést okozva különösen azokban a tagállamokban, amelyekben gazdasági kiigazító programokat fogadtak el, és hangsúlyozza, hogy az Eurostat egyik friss feljegyzése szerint ma minden negyedik európai a szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázatának van kitéve;

| 138. | megjegyzi, hogy a gazdasági válság és a kezelését célzó intézkedések kihatottak olyan alapvető szükségletekhez való hozzáférésre, mint az oktatás, a lakhatás, az egészségügyi ellátás, a társadalombiztosítás, valamint egyes tagállamokban kedvezőtlenül befolyásolták a népesség általános egészségügyi állapotát; hangsúlyozza, hogy az Európai Szociális Charta 30. cikke értelmében tiszteletben kell tartani a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni védelemhez való jogot; kéri a tagállamokat, hogy polgáraik méltó életkörülményeinek biztosítása és a társadalmi kirekesztés leküzdése érdekében vezessenek be a nemzeti gyakorlatainak megfelelő támogatási intézkedéseket; |
| --- | --- |

138.

megjegyzi, hogy a gazdasági válság és a kezelését célzó intézkedések kihatottak olyan alapvető szükségletekhez való hozzáférésre, mint az oktatás, a lakhatás, az egészségügyi ellátás, a társadalombiztosítás, valamint egyes tagállamokban kedvezőtlenül befolyásolták a népesség általános egészségügyi állapotát; hangsúlyozza, hogy az Európai Szociális Charta 30. cikke értelmében tiszteletben kell tartani a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni védelemhez való jogot; kéri a tagállamokat, hogy polgáraik méltó életkörülményeinek biztosítása és a társadalmi kirekesztés leküzdése érdekében vezessenek be a nemzeti gyakorlatainak megfelelő támogatási intézkedéseket;

| 139. | hangsúlyozza, hogy az uniós intézmények, valamint a szociális és gazdasági rendszereikben strukturális reformokat végrehajtó tagállamok mindenkor kötelesek betartani a Chartát és nemzetközi kötelezettségeiket, és ezért elszámoltathatóknak kell lenniük az általuk hozott határozatok tekintetében; megismétli arra irányuló felhívását, hogy hangolják össze a gazdasági kiigazítási programokat az EUMSZ 151. cikkében meghatározott – többek között foglalkoztatás elősegítésére, valamint az élet- és munkakörülmények javítására vonatkozó – célkitűzésekkel; ismételten hangsúlyozza, hogy a parlamentek tényleges részvételén keresztül teljes körű demokratikus felügyeletet kell gyakorolni az uniós intézmények és a tagállamok által a válságra való reagálásként hozott intézkedések felett; |
| --- | --- |

139.

hangsúlyozza, hogy az uniós intézmények, valamint a szociális és gazdasági rendszereikben strukturális reformokat végrehajtó tagállamok mindenkor kötelesek betartani a Chartát és nemzetközi kötelezettségeiket, és ezért elszámoltathatóknak kell lenniük az általuk hozott határozatok tekintetében; megismétli arra irányuló felhívását, hogy hangolják össze a gazdasági kiigazítási programokat az EUMSZ 151. cikkében meghatározott – többek között foglalkoztatás elősegítésére, valamint az élet- és munkakörülmények javítására vonatkozó – célkitűzésekkel; ismételten hangsúlyozza, hogy a parlamentek tényleges részvételén keresztül teljes körű demokratikus felügyeletet kell gyakorolni az uniós intézmények és a tagállamok által a válságra való reagálásként hozott intézkedések felett;

| 140. | felhívja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy a nemek közötti egyenlőséget figyelembe véve vizsgálják meg a javasolt vagy végrehajtott megszorító intézkedések alapvető jogokra gyakorolt hatását, szem előtt tartva a megszorító intézkedések nőket érintő aránytalan következményeit; felhívja az uniós intézményeket, hogy hozzanak azonnali korrekciós intézkedéseket azokban az esetekben, amelyekben a megszorító intézkedések kedvezőtlen hatással voltak a nők gazdasági, szociális és kulturális jogaira; |
| --- | --- |

140.

felhívja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy a nemek közötti egyenlőséget figyelembe véve vizsgálják meg a javasolt vagy végrehajtott megszorító intézkedések alapvető jogokra gyakorolt hatását, szem előtt tartva a megszorító intézkedések nőket érintő aránytalan következményeit; felhívja az uniós intézményeket, hogy hozzanak azonnali korrekciós intézkedéseket azokban az esetekben, amelyekben a megszorító intézkedések kedvezőtlen hatással voltak a nők gazdasági, szociális és kulturális jogaira;

| 141. | felkéri az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy ellenőrizzék a válsággal való szembenézés szándékával javasolt vagy elfogadott intézkedéseknek az alapvető jogokra és szabadságokra, többek között a szociális és munkaügyi jogokra kifejtett hatását, és ha tudomásukra jut, hogy gyengül a jogvédelem, vagy fennáll a nemzetközi jog – többek között a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) egyezményeinek vagy ajánlásainak – megsértése, akkor szükség szerint orvosolják a helyzetet; |
| --- | --- |

141.

felkéri az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy ellenőrizzék a válsággal való szembenézés szándékával javasolt vagy elfogadott intézkedéseknek az alapvető jogokra és szabadságokra, többek között a szociális és munkaügyi jogokra kifejtett hatását, és ha tudomásukra jut, hogy gyengül a jogvédelem, vagy fennáll a nemzetközi jog – többek között a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) egyezményeinek vagy ajánlásainak – megsértése, akkor szükség szerint orvosolják a helyzetet;

| 142. | felszólítja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy a kiigazító intézkedések és költségvetési megszorítások elfogadásakor vagy végrehajtásakor végezzenek hatásvizsgálatot az alapvető jogok tekintetében és garantálják azt, hogy elegendő erőforrás álljon rendelkezésre az alapvető jogok tiszteletben tartásához, és biztosítsák a polgári, gazdasági, kulturális és szociális jogok élvezéséhez szükséges minimális szinteket, különös figyelmet fordítva a leginkább sérülékeny és a hátrányos szociális helyzetű csoportokra; |
| --- | --- |

142.

felszólítja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy a kiigazító intézkedések és költségvetési megszorítások elfogadásakor vagy végrehajtásakor végezzenek hatásvizsgálatot az alapvető jogok tekintetében és garantálják azt, hogy elegendő erőforrás álljon rendelkezésre az alapvető jogok tiszteletben tartásához, és biztosítsák a polgári, gazdasági, kulturális és szociális jogok élvezéséhez szükséges minimális szinteket, különös figyelmet fordítva a leginkább sérülékeny és a hátrányos szociális helyzetű csoportokra;

| 143. | kéri az uniós intézményeket és a tagállamokat annak elismerésére, hogy a társadalmi befogadásba történő hosszú távú beruházás előnyös, mivel csökkenti a hátrányos megkülönböztetésből és az egyenlőtlenségből fakadó tetemes kiadásokat; kéri a tagállamokat, hogy az oktatás és az egészségügyi ellátás fenntartását megfelelő állami beruházások biztosítsák, továbbá gondoskodjanak arról, hogy megkülönböztetés esetén az igazságszolgáltatáshoz és jogorvoslati lehetőségekhez való hozzáférést ne veszélyeztessék az esélyegyenlőséggel foglalkozó szervek költségvetéseinek drasztikus megnyirbálásai; kéri az EU-t és a nemzeti intézményeket, hogy ne ássák alá a társadalmi befogadást olyan költségvetési intézkedésekkel, amelyek az egyenlőség biztosításán munkálkodó, közösségi alapú szervezetek fennmaradását fenyegetik; |
| --- | --- |

143.

kéri az uniós intézményeket és a tagállamokat annak elismerésére, hogy a társadalmi befogadásba történő hosszú távú beruházás előnyös, mivel csökkenti a hátrányos megkülönböztetésből és az egyenlőtlenségből fakadó tetemes kiadásokat; kéri a tagállamokat, hogy az oktatás és az egészségügyi ellátás fenntartását megfelelő állami beruházások biztosítsák, továbbá gondoskodjanak arról, hogy megkülönböztetés esetén az igazságszolgáltatáshoz és jogorvoslati lehetőségekhez való hozzáférést ne veszélyeztessék az esélyegyenlőséggel foglalkozó szervek költségvetéseinek drasztikus megnyirbálásai; kéri az EU-t és a nemzeti intézményeket, hogy ne ássák alá a társadalmi befogadást olyan költségvetési intézkedésekkel, amelyek az egyenlőség biztosításán munkálkodó, közösségi alapú szervezetek fennmaradását fenyegetik;

| 144. | kéri az Európai Bizottságot, hogy az európai polgárok szociális jogainak hathatós védelme érdekében fontolja meg az Európai Szociális Chartához való csatlakozásra irányuló javaslat lehetőségét; felszólítja a tagállamokat arra, hogy mozdítsák elő az Európai Unió Alapjogi Chartájában meghatározott szociális jogok kiterjesztését más, a felülvizsgált Szociális Chartában említett szociális jogokra is, például a munkához való jogra, a méltányos díjazáshoz való jogra, valamint a szegénységgel és a társadalmi kirekesztéssel szembeni védelemhez való jogra; |
| --- | --- |

144.

kéri az Európai Bizottságot, hogy az európai polgárok szociális jogainak hathatós védelme érdekében fontolja meg az Európai Szociális Chartához való csatlakozásra irányuló javaslat lehetőségét; felszólítja a tagállamokat arra, hogy mozdítsák elő az Európai Unió Alapjogi Chartájában meghatározott szociális jogok kiterjesztését más, a felülvizsgált Szociális Chartában említett szociális jogokra is, például a munkához való jogra, a méltányos díjazáshoz való jogra, valamint a szegénységgel és a társadalmi kirekesztéssel szembeni védelemhez való jogra;

Bűnözés és korrupció elleni harc

| 145. | megismétli, hogy a korrupciós bűncselekmény – különösen a szervezett bűnözés – az alapvető jogok súlyos megsértését jelenti, továbbá veszélyezteti a demokráciát és a jogállamiságot; hangsúlyozza, hogy a korrupció a közpénzek rendeltetési céljuk szerinti közcélra történő felhasználásának eltérítése révén csökkenti a közszolgáltatások szintjét és minőségét, és ezáltal rendkívül ártalmas a valamennyi polgárral szembeni tisztességes bánásmódra; sürgeti a tagállamokat és az európai intézményeket, hogy alakítsanak ki a korrupció és bűnözés megelőzésére, leküzdésére és szankcionálására irányuló hatékony eszközöket és továbbra is rendszeresen ellenőrizzék a köz-, illetve az európai vagy nemzeti pénzeszközök felhasználását; ebből a célból felhívja a tagállamokat és az intézményeket, hogy a függetlenségre és a hatékonyságra megfelelő garanciákat nyújtva könnyítsék meg az Európai Ügyészség gyors felállítását; |
| --- | --- |

145.

megismétli, hogy a korrupciós bűncselekmény – különösen a szervezett bűnözés – az alapvető jogok súlyos megsértését jelenti, továbbá veszélyezteti a demokráciát és a jogállamiságot; hangsúlyozza, hogy a korrupció a közpénzek rendeltetési céljuk szerinti közcélra történő felhasználásának eltérítése révén csökkenti a közszolgáltatások szintjét és minőségét, és ezáltal rendkívül ártalmas a valamennyi polgárral szembeni tisztességes bánásmódra; sürgeti a tagállamokat és az európai intézményeket, hogy alakítsanak ki a korrupció és bűnözés megelőzésére, leküzdésére és szankcionálására irányuló hatékony eszközöket és továbbra is rendszeresen ellenőrizzék a köz-, illetve az európai vagy nemzeti pénzeszközök felhasználását; ebből a célból felhívja a tagállamokat és az intézményeket, hogy a függetlenségre és a hatékonyságra megfelelő garanciákat nyújtva könnyítsék meg az Európai Ügyészség gyors felállítását;

| 146. | hangsúlyozza, hogy a korrupció súlyosan sérti az alapvető jogokat; felkéri a tagállamokat és az intézményeket, hogy alakítsanak ki a korrupció elleni küzdelemre irányuló hatékony eszközöket és rendszeresen ellenőrizzék a köz-, illetve az európai és nemzeti pénzek felhasználását; hangsúlyozza, hogy a fokozott átláthatóság és a polgárok és újságírók dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférése hatékony eszköze a korrupció leleplezésének és a korrupció elleni küzdelemnek; |
| --- | --- |

146.

hangsúlyozza, hogy a korrupció súlyosan sérti az alapvető jogokat; felkéri a tagállamokat és az intézményeket, hogy alakítsanak ki a korrupció elleni küzdelemre irányuló hatékony eszközöket és rendszeresen ellenőrizzék a köz-, illetve az európai és nemzeti pénzek felhasználását; hangsúlyozza, hogy a fokozott átláthatóság és a polgárok és újságírók dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférése hatékony eszköze a korrupció leleplezésének és a korrupció elleni küzdelemnek;

| 147. | arra kéri az Európai Bizottságot, hogy fogadjon el hatékony eszközökkel kiegészített korrupcióellenes stratégiát; felkéri a tagállamokat és az EU-t, hogy csatlakozzanak a Nyílt Kormányzati Együttműködéshez és alakítsanak ki olyan konkrét stratégiákat, melyek ösztönzik az átláthatóságot, erősítik az állampolgárok pozícióját és küzdenek a korrupció ellen; felszólítja a tagállamokat, hogy kövessék nyomon az Európai Bizottság korrupcióellenes jelentésében foglalt ajánlásokat, valamint a szervezett bűnözés, a korrupció és a pénzmosás problémájáról: a megvalósítandó intézkedésekre és kezdeményezésekre vonatkozó ajánlásokról szóló 2013. október 23-i parlamenti állásfoglalást (34), és erősítsék meg a rendőrségi és igazságügyi együttműködést a korrupció elleni küzdelem terén; |
| --- | --- |

147.

arra kéri az Európai Bizottságot, hogy fogadjon el hatékony eszközökkel kiegészített korrupcióellenes stratégiát; felkéri a tagállamokat és az EU-t, hogy csatlakozzanak a Nyílt Kormányzati Együttműködéshez és alakítsanak ki olyan konkrét stratégiákat, melyek ösztönzik az átláthatóságot, erősítik az állampolgárok pozícióját és küzdenek a korrupció ellen; felszólítja a tagállamokat, hogy kövessék nyomon az Európai Bizottság korrupcióellenes jelentésében foglalt ajánlásokat, valamint a szervezett bűnözés, a korrupció és a pénzmosás problémájáról: a megvalósítandó intézkedésekre és kezdeményezésekre vonatkozó ajánlásokról szóló 2013. október 23-i parlamenti állásfoglalást (34), és erősítsék meg a rendőrségi és igazságügyi együttműködést a korrupció elleni küzdelem terén;

| 148. | sürgeti a tagállamokat, hogy fokozzák a mindenféle súlyos szervezett bűncselekmények, többek között az emberkereskedelem, a szexuális visszaélés és kizsákmányolás, a kínzás és a – különösen a nőket és a gyermekeket érintő – kényszermunka elleni küzdelmet; |
| --- | --- |

148.

sürgeti a tagállamokat, hogy fokozzák a mindenféle súlyos szervezett bűncselekmények, többek között az emberkereskedelem, a szexuális visszaélés és kizsákmányolás, a kínzás és a – különösen a nőket és a gyermekeket érintő – kényszermunka elleni küzdelmet;

| 149. | felhívja a Bizottságot, hogy állapítson meg szabálysértéseket a magánszemélyek vagy szervezett bűnözői csoportok által elkövetett környezeti bűncselekmények megakadályozására, mivel ezek kihatnak az emberek jogaira, az egészséghez, az élethez és az egészséges környezet élvezetéhez való jogra, valamint a gazdaságra és az állami források felhasználására; sürgeti a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az igazságszolgáltatáshoz való jog Unióban történő hatékony végrehajtását abban az összefüggésben, hogy a jelenlegi és jövőbeli nemzedékekben minden személynek joga van olyan környezetben élni, amely megfelelő az egészsége és jóléte szempontjából; |
| --- | --- |

149.

felhívja a Bizottságot, hogy állapítson meg szabálysértéseket a magánszemélyek vagy szervezett bűnözői csoportok által elkövetett környezeti bűncselekmények megakadályozására, mivel ezek kihatnak az emberek jogaira, az egészséghez, az élethez és az egészséges környezet élvezetéhez való jogra, valamint a gazdaságra és az állami források felhasználására; sürgeti a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az igazságszolgáltatáshoz való jog Unióban történő hatékony végrehajtását abban az összefüggésben, hogy a jelenlegi és jövőbeli nemzedékekben minden személynek joga van olyan környezetben élni, amely megfelelő az egészsége és jóléte szempontjából;

| 150. | javasolja egy európai korrupcióellenes kódex bevezetését, a tagállami korrupciószintekkel kapcsolatos mutatók és a korrupció visszaszorításában elért haladás átlátható rendszerét, valamint éves összehasonlító jelentést arról, hogy milyen méreteket öltött ez a probléma európai szinten; |
| --- | --- |

150.

javasolja egy európai korrupcióellenes kódex bevezetését, a tagállami korrupciószintekkel kapcsolatos mutatók és a korrupció visszaszorításában elért haladás átlátható rendszerét, valamint éves összehasonlító jelentést arról, hogy milyen méreteket öltött ez a probléma európai szinten;

| 151. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vessenek véget a adóversenynek és küzdjenek hatékonyan a káros adózási gyakorlatok, az adócsalás és az adókikerülés ellen az EU-ban, mivel ezek a gyakorlatok megakadályozzák, hogy a tagállamok maximálisan kihasználják a rendelkezésükre álló erőforrásokat gazdasági, társadalmi és kulturális jogaik megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

151.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vessenek véget a adóversenynek és küzdjenek hatékonyan a káros adózási gyakorlatok, az adócsalás és az adókikerülés ellen az EU-ban, mivel ezek a gyakorlatok megakadályozzák, hogy a tagállamok maximálisan kihasználják a rendelkezésükre álló erőforrásokat gazdasági, társadalmi és kulturális jogaik megvalósítása érdekében;

| 152. | elítéli a – különösen a szexuális kizsákmányolás céljából folytatott –emberkereskedelem egyre terjedő jelenségét, és felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy az uniós irányelvvel összhangban hozzanak intézkedéseket a kizsákmányolás iránti – az emberkereskedelem valamennyi formáját tápláló – igények leküzdése céljából; |
| --- | --- |

152.

elítéli a – különösen a szexuális kizsákmányolás céljából folytatott –emberkereskedelem egyre terjedő jelenségét, és felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy az uniós irányelvvel összhangban hozzanak intézkedéseket a kizsákmányolás iránti – az emberkereskedelem valamennyi formáját tápláló – igények leküzdése céljából;

A börtönökben és egyéb intézményekben való fogva tartás körülményei

| 153. | rámutat arra, hogy a fogvatartottak alapvető jogait a nemzeti hatóságoknak kell garantálniuk; számos tagállamban kifogásolja a börtönökben és egyéb intézményekben való fogva tartás körülményeit, többek között a túlzsúfoltságot és a fogvatartottakkal való rossz bánásmódot; úgy véli, hogy az EU-nak mindenképpen el kell fogadnia egy olyan eszközt, amely garantálná a Kínzás, Embertelen vagy Megalázó Bánásmód vagy Büntetések Megelőzésére Létrehozott Európai Bizottság ajánlásainak és az Emberi Jogok Európai Bírósága által hozott ítéleteknek a végrehajtását; |
| --- | --- |

153.

rámutat arra, hogy a fogvatartottak alapvető jogait a nemzeti hatóságoknak kell garantálniuk; számos tagállamban kifogásolja a börtönökben és egyéb intézményekben való fogva tartás körülményeit, többek között a túlzsúfoltságot és a fogvatartottakkal való rossz bánásmódot; úgy véli, hogy az EU-nak mindenképpen el kell fogadnia egy olyan eszközt, amely garantálná a Kínzás, Embertelen vagy Megalázó Bánásmód vagy Büntetések Megelőzésére Létrehozott Európai Bizottság ajánlásainak és az Emberi Jogok Európai Bírósága által hozott ítéleteknek a végrehajtását;

| 154. | emlékeztet arra, hogy a szabadságelvonással járó intézkedések túlzott alkalmazása a börtönök túlzsúfoltságát eredményezi egész Európában, ami sérti az egyének alapvető jogait és veszélyezteti az európai igazságügyi együttműködés alátámasztásához szükséges kölcsönös bizalmat; megerősíti annak szükségességét, hogy a tagállamok tiszteletben tartsák a nemzetközi és európai fórumokon tett azon kötelezettségvállalásaikat, hogy gyakrabban alkalmazzák a próbaidőre vonatkozó intézkedéseket és szankciókat, melyek a bebörtönzéssel szemben kínálnak alternatívát, illetve a fogva tartás időszakának a társadalmi visszailleszkedést tegyék a végső céljává; felhívja ezért a tagállamokat, hogy fogadjanak el stratégiákat a börtönbüntetésüket töltő személyek képzésének és foglalkoztatásának előmozdítására; |
| --- | --- |

154.

emlékeztet arra, hogy a szabadságelvonással járó intézkedések túlzott alkalmazása a börtönök túlzsúfoltságát eredményezi egész Európában, ami sérti az egyének alapvető jogait és veszélyezteti az európai igazságügyi együttműködés alátámasztásához szükséges kölcsönös bizalmat; megerősíti annak szükségességét, hogy a tagállamok tiszteletben tartsák a nemzetközi és európai fórumokon tett azon kötelezettségvállalásaikat, hogy gyakrabban alkalmazzák a próbaidőre vonatkozó intézkedéseket és szankciókat, melyek a bebörtönzéssel szemben kínálnak alternatívát, illetve a fogva tartás időszakának a társadalmi visszailleszkedést tegyék a végső céljává; felhívja ezért a tagállamokat, hogy fogadjanak el stratégiákat a börtönbüntetésüket töltő személyek képzésének és foglalkoztatásának előmozdítására;

| 155. | megismétli az európai elfogatóparancs felülvizsgálatáról szóló 2014. február 27-i állásfoglalásában (35) a Bizottságnak tett ajánlásokat, nevezetesen az arányossági vizsgálat bevezetésére vonatkozót és az európai elfogatóparancsban az alapvető jogokkal kapcsolatos kivételre vagy általánosságban véve a kölcsönös elismeréssel kapcsolatos intézkedésekre vonatkozókat; |
| --- | --- |

155.

megismétli az európai elfogatóparancs felülvizsgálatáról szóló 2014. február 27-i állásfoglalásában (35) a Bizottságnak tett ajánlásokat, nevezetesen az arányossági vizsgálat bevezetésére vonatkozót és az európai elfogatóparancsban az alapvető jogokkal kapcsolatos kivételre vagy általánosságban véve a kölcsönös elismeréssel kapcsolatos intézkedésekre vonatkozókat;

| 156. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a fogvatartottak átszállításáról, a próbaidőről és az alternatív szankciókról, valamint az igazságügyi felügyeletet elrendelő európai határozatról szóló három kerethatározatot, melyek jelentősen csökkenthetik a börtönök túlzsúfoltságát, csak néhány tagállam hajtotta végre; |
| --- | --- |

156.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a fogvatartottak átszállításáról, a próbaidőről és az alternatív szankciókról, valamint az igazságügyi felügyeletet elrendelő európai határozatról szóló három kerethatározatot, melyek jelentősen csökkenthetik a börtönök túlzsúfoltságát, csak néhány tagállam hajtotta végre;

| 157. | felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje a fogva tartási politikák és a büntető igazságszolgáltatási rendszerek gyermekekre gyakorolt hatását; rámutat, hogy EU-szerte közvetlen hatás éri a gyermekek jogait abban az esetben, ha azok szüleikkel együtt fogva tartási létesítményekben élnek; kiemeli, hogy becslések szerint évente 800 000 gyermeket különítenek el bebörtönzött szülőjüktől EU-szerte, ami többszörös hatással van a gyermek jogaira; |
| --- | --- |

157.

felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje a fogva tartási politikák és a büntető igazságszolgáltatási rendszerek gyermekekre gyakorolt hatását; rámutat, hogy EU-szerte közvetlen hatás éri a gyermekek jogait abban az esetben, ha azok szüleikkel együtt fogva tartási létesítményekben élnek; kiemeli, hogy becslések szerint évente 800 000 gyermeket különítenek el bebörtönzött szülőjüktől EU-szerte, ami többszörös hatással van a gyermek jogaira;

Igazságügy

| 158. | rámutat, hogy a kölcsönös elismerésen és jogi biztosítékokon alapuló, ezáltal a tagállamok különböző igazságszolgáltatási rendszereit különösen a bűnügyekben összehangoló európai igazságügyi térség kialakítása az EU 2020 igazságügyi ütemterv tekintetében továbbra is az európai intézmények egyik legfontosabb prioritása; úgy véli, hogy a Charta és a másodlagos uniós jogszabályok hatékony alkalmazása döntő fontosságú ahhoz, hogy a polgárok megbízzanak az európai igazságügyi térség megfelelő működésében; |
| --- | --- |

158.

rámutat, hogy a kölcsönös elismerésen és jogi biztosítékokon alapuló, ezáltal a tagállamok különböző igazságszolgáltatási rendszereit különösen a bűnügyekben összehangoló európai igazságügyi térség kialakítása az EU 2020 igazságügyi ütemterv tekintetében továbbra is az európai intézmények egyik legfontosabb prioritása; úgy véli, hogy a Charta és a másodlagos uniós jogszabályok hatékony alkalmazása döntő fontosságú ahhoz, hogy a polgárok megbízzanak az európai igazságügyi térség megfelelő működésében;

| 159. | emlékeztet arra, hogy az igazságszolgáltatáshoz, valamint a független és pártatlan bíróságokhoz való hozzáférés joga kulcsfontosságú az alapvető jogok – amelyek csupán akkor hatékonyak, ha jogi erővel érvényre juttathatók –, a demokrácia és a jogállamiság védelme szempontjából; ismételten hangsúlyozza annak fontosságát, hogy mind a polgári, mind a büntető igazságszolgáltatási rendszerek hatékonyak legyenek, valamint garantálva legyen a bírói kar függetlensége; |
| --- | --- |

159.

emlékeztet arra, hogy az igazságszolgáltatáshoz, valamint a független és pártatlan bíróságokhoz való hozzáférés joga kulcsfontosságú az alapvető jogok – amelyek csupán akkor hatékonyak, ha jogi erővel érvényre juttathatók –, a demokrácia és a jogállamiság védelme szempontjából; ismételten hangsúlyozza annak fontosságát, hogy mind a polgári, mind a büntető igazságszolgáltatási rendszerek hatékonyak legyenek, valamint garantálva legyen a bírói kar függetlensége;

| 160. | üdvözli a Bizottság által működtetett európai igazságügyi portált, amely információkat szolgáltat a szakmabeliek és a nagyközönség számára az igazságügyi rendszerekről, és amely az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés javításának gyakorlati eszköze, külön szekcióval az alapvető jogokról, amelynek célja, hogy tájékoztassa a polgárokat, hogy hová fordulhatnak alapvető jogaik megsértése esetén; |
| --- | --- |

160.

üdvözli a Bizottság által működtetett európai igazságügyi portált, amely információkat szolgáltat a szakmabeliek és a nagyközönség számára az igazságügyi rendszerekről, és amely az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés javításának gyakorlati eszköze, külön szekcióval az alapvető jogokról, amelynek célja, hogy tájékoztassa a polgárokat, hogy hová fordulhatnak alapvető jogaik megsértése esetén;

| 161. | üdvözli az európai szinten már megtett azon lépéseket, melyek célja a büntetőeljárások tagállami garanciáinak és azok előnyeinek összehangolása a polgárok javára; ismételten hangsúlyozza az eljárási jogokra vonatkozó uniós jogszabály elfogadásának jelentőségét, amely megfelel az Alapjogi Chartában, a nemzetközi emberi jogi szerződésekben és a tagállamok alkotmányjogában foglalt legmagasabb szintű védelemnek; |
| --- | --- |

161.

üdvözli az európai szinten már megtett azon lépéseket, melyek célja a büntetőeljárások tagállami garanciáinak és azok előnyeinek összehangolása a polgárok javára; ismételten hangsúlyozza az eljárási jogokra vonatkozó uniós jogszabály elfogadásának jelentőségét, amely megfelel az Alapjogi Chartában, a nemzetközi emberi jogi szerződésekben és a tagállamok alkotmányjogában foglalt legmagasabb szintű védelemnek;

| 162. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy számos tagállamban nem biztosított a jogsegélyhez való hozzáférés, és hogy ez kihat az elegendő forrással nem rendelkezők igazságszolgáltatáshoz való jogára; elengedhetetlennek tartja, hogy az EU határozott és átfogó irányelvet fogadjon el a jogsegélyről; |
| --- | --- |

162.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy számos tagállamban nem biztosított a jogsegélyhez való hozzáférés, és hogy ez kihat az elegendő forrással nem rendelkezők igazságszolgáltatáshoz való jogára; elengedhetetlennek tartja, hogy az EU határozott és átfogó irányelvet fogadjon el a jogsegélyről;

| 163. | felhívja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy hozzanak intézkedéseket a jogellenes cselekményeket bejelentő személyek védelmére és támogatására; |
| --- | --- |

163.

felhívja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy hozzanak intézkedéseket a jogellenes cselekményeket bejelentő személyek védelmére és támogatására;

Állampolgárság

| 164. | véleménye szerint ösztönözni kell az aktív és részvételen alapuló uniós polgárságot a dokumentumokhoz és információkhoz való hozzáférésen, az átláthatóságon, a jó kormányzáson és megfelelő ügyintézésen, a demokratikus részvételen és képviseleten keresztül, az uniós polgárokhoz a lehető legközelebb hozva meg a döntéseket; felhívja a figyelmet arra, hogy a civil társadalom számára lehetővé kell tenni az európai szintű döntéshozatalban való teljes körű részvételt – amit az Európai Unió működéséről szóló szerződés 11. cikke garantál –, továbbá hangsúlyozza az átláthatóság és a párbeszéd elveinek fontosságát; megjegyzi, hogy a polgárok azon joga, hogy állami intézmények birtokában lévő dokumentumokhoz hozzáférjenek, felhatalmazza a polgárokat és lehetővé teszi számukra, hogy ellenőrizzék és értékeljék az állami hatóságokat, illetve felelősségre vonják azokat, e tekintetben sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy holtpontra jutott az 1049/2001/EK rendelet felülvizsgálata, és megismétli azon kérését, hogy a Bizottság és a Tanács folytassa a munkát, figyelembe véve a Parlament javaslatait; |
| --- | --- |

164.

véleménye szerint ösztönözni kell az aktív és részvételen alapuló uniós polgárságot a dokumentumokhoz és információkhoz való hozzáférésen, az átláthatóságon, a jó kormányzáson és megfelelő ügyintézésen, a demokratikus részvételen és képviseleten keresztül, az uniós polgárokhoz a lehető legközelebb hozva meg a döntéseket; felhívja a figyelmet arra, hogy a civil társadalom számára lehetővé kell tenni az európai szintű döntéshozatalban való teljes körű részvételt – amit az Európai Unió működéséről szóló szerződés 11. cikke garantál –, továbbá hangsúlyozza az átláthatóság és a párbeszéd elveinek fontosságát; megjegyzi, hogy a polgárok azon joga, hogy állami intézmények birtokában lévő dokumentumokhoz hozzáférjenek, felhatalmazza a polgárokat és lehetővé teszi számukra, hogy ellenőrizzék és értékeljék az állami hatóságokat, illetve felelősségre vonják azokat, e tekintetben sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy holtpontra jutott az 1049/2001/EK rendelet felülvizsgálata, és megismétli azon kérését, hogy a Bizottság és a Tanács folytassa a munkát, figyelembe véve a Parlament javaslatait;

| 165. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy tájékoztató kampányokat folytassanak az európai polgárságról és az ahhoz kapcsolódó jogokról; a diplomáciai és konzuli védelemhez való jogról, a petíciós jogról, az európai ombudsmanhoz történő panasz benyújtásához való jogról, az aktív és passzív választójogról az európai parlamenti választásokon és a polgári kezdeményezés benyújtására vonatkozó jogról; |
| --- | --- |

165.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy tájékoztató kampányokat folytassanak az európai polgárságról és az ahhoz kapcsolódó jogokról; a diplomáciai és konzuli védelemhez való jogról, a petíciós jogról, az európai ombudsmanhoz történő panasz benyújtásához való jogról, az aktív és passzív választójogról az európai parlamenti választásokon és a polgári kezdeményezés benyújtására vonatkozó jogról;

| 166. | üdvözli, hogy az európai ombudsman elkötelezett az uniós intézményeknél és szerveknél megvalósuló jó igazgatás és az átláthatóság biztosítása mellett; |
| --- | --- |

166.

üdvözli, hogy az európai ombudsman elkötelezett az uniós intézményeknél és szerveknél megvalósuló jó igazgatás és az átláthatóság biztosítása mellett;

| 167. | elítéli, hogy több mint 15 millió nem uniós országbeli állampolgár és 500 000 hontalan személy részesül hátrányos megkülönböztetésben oly módon, hogy megtagadják tőlük állampolgárságuk elismerését; kéri az EU-t és tagállamait, hogy tartsák tiszteletben az állampolgársághoz való alapvető jogot, és különösen kéri a tagállamokat, hogy ratifikálják és juttassák maradéktalanul érvényre a hontalanság csökkentéséről szóló 1961-es egyezményt, valamint az állampolgárságról szóló 1997-es európai egyezményt; |
| --- | --- |

167.

elítéli, hogy több mint 15 millió nem uniós országbeli állampolgár és 500 000 hontalan személy részesül hátrányos megkülönböztetésben oly módon, hogy megtagadják tőlük állampolgárságuk elismerését; kéri az EU-t és tagállamait, hogy tartsák tiszteletben az állampolgársághoz való alapvető jogot, és különösen kéri a tagállamokat, hogy ratifikálják és juttassák maradéktalanul érvényre a hontalanság csökkentéséről szóló 1961-es egyezményt, valamint az állampolgárságról szóló 1997-es európai egyezményt;

| 168. | rámutat arra, hogy az állampolgárok tájékoztatása az őket megillető alapvető jogokról a Chartában lefektetett jó kormányzáshoz való jog szerves részét képezi; felhívja a tagállamokat, hogy fordítsanak különös figyelmet a leginkább rászorulókra annak biztosítása érdekében, hogy jogaikat elmagyarázzák nekik, és hogy támogassák őket annak biztosítása érdekében, hogy e jogok ne sérüljenek; |
| --- | --- |

168.

rámutat arra, hogy az állampolgárok tájékoztatása az őket megillető alapvető jogokról a Chartában lefektetett jó kormányzáshoz való jog szerves részét képezi; felhívja a tagállamokat, hogy fordítsanak különös figyelmet a leginkább rászorulókra annak biztosítása érdekében, hogy jogaikat elmagyarázzák nekik, és hogy támogassák őket annak biztosítása érdekében, hogy e jogok ne sérüljenek;

| 169. | kéri a Bizottságot, hogy lépjen előre a jó adminisztrációhoz való jog konszolidációja terén, jogilag kötelező érvényű rendeletté téve a helyes hivatali magatartás uniós kódexét; |
| --- | --- |

169.

kéri a Bizottságot, hogy lépjen előre a jó adminisztrációhoz való jog konszolidációja terén, jogilag kötelező érvényű rendeletté téve a helyes hivatali magatartás uniós kódexét;

| 170. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy politikáik révén biztosítsák az alapvető jogok megfelelő tiszteletben tartását, garantálását, védelmét, érvényesítését és továbbfejlesztését az EU-ban; kéri a tagállamokat, hogy folytassák a petíciós jog és az ombudsmanhoz fordulás jogának elismerésére irányuló erőfeszítéseiket, mivel ezek a polgárok eszközei jogaik érvényesítésére; |
| --- | --- |

170.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy politikáik révén biztosítsák az alapvető jogok megfelelő tiszteletben tartását, garantálását, védelmét, érvényesítését és továbbfejlesztését az EU-ban; kéri a tagállamokat, hogy folytassák a petíciós jog és az ombudsmanhoz fordulás jogának elismerésére irányuló erőfeszítéseiket, mivel ezek a polgárok eszközei jogaik érvényesítésére;

| 171. | aggodalmát fejezi ki az évi több száz beérkező petíció alapján az uniós környezetvédelmi szabályozás – köztük a környezeti hatásvizsgálatról szóló és a stratégiai környezeti vizsgálatról szóló irányelvek – betűjének és szellemének tényleges tagállami végrehajtása elégtelenségeit illetően; kéri a Bizottságot, hogy törekedjen szigorúbb felügyeletre a vonatkozó eljárások tartalmát illetően, különösen akkor, ha konkrét esetekre vonatkozó petíciók kerülnek benyújtásra; |
| --- | --- |

171.

aggodalmát fejezi ki az évi több száz beérkező petíció alapján az uniós környezetvédelmi szabályozás – köztük a környezeti hatásvizsgálatról szóló és a stratégiai környezeti vizsgálatról szóló irányelvek – betűjének és szellemének tényleges tagállami végrehajtása elégtelenségeit illetően; kéri a Bizottságot, hogy törekedjen szigorúbb felügyeletre a vonatkozó eljárások tartalmát illetően, különösen akkor, ha konkrét esetekre vonatkozó petíciók kerülnek benyújtásra;

| 172. | hangsúlyozza a Lisszaboni Szerződés által bevezetett új polgári jog, az európai polgári kezdeményezés fontosságát, amelynek célja a részvételi demokrácia növelése az Unióban; hangsúlyozza az európai polgári kezdeményezés fontosságát mint olyan hathatós eszközét, amely közvetlen demokratikus jogot ad az európai polgárok kezébe, amely révén – a petíciók az Európai Parlamenthez való benyújtásán és az európai ombudsmannál való jogorvoslaton túlmenően – hozzájárulhatnak az uniós döntéshozatali folyamathoz; |
| --- | --- |

172.

hangsúlyozza a Lisszaboni Szerződés által bevezetett új polgári jog, az európai polgári kezdeményezés fontosságát, amelynek célja a részvételi demokrácia növelése az Unióban; hangsúlyozza az európai polgári kezdeményezés fontosságát mint olyan hathatós eszközét, amely közvetlen demokratikus jogot ad az európai polgárok kezébe, amely révén – a petíciók az Európai Parlamenthez való benyújtásán és az európai ombudsmannál való jogorvoslaton túlmenően – hozzájárulhatnak az uniós döntéshozatali folyamathoz;

| 173. | felhívja a Bizottságot, hogy polgárbarát megközelítés kialakításával erősítse meg az európai polgári kezdeményezés szerepét, az eszköz elégtelenségeinek kiküszöbölése révén, amelyre a 211/2011/EU rendelet soron következő felülvizsgálata során kerülhet sor, ugyanakkor hatékonyabbá téve a polgári kezdeményezésről és annak az uniós jogalkotási folyamatra gyakorolt hatásáról a polgároknak szóló tájékoztató kampányokat; |
| --- | --- |

173.

felhívja a Bizottságot, hogy polgárbarát megközelítés kialakításával erősítse meg az európai polgári kezdeményezés szerepét, az eszköz elégtelenségeinek kiküszöbölése révén, amelyre a 211/2011/EU rendelet soron következő felülvizsgálata során kerülhet sor, ugyanakkor hatékonyabbá téve a polgári kezdeményezésről és annak az uniós jogalkotási folyamatra gyakorolt hatásáról a polgároknak szóló tájékoztató kampányokat;

Bűncselekmények áldozatai

| 174. | elsőbbséget biztosít a bűncselekmények áldozatai védelmének; felszólítja a tagállamokat, hogy a nemzeti jogba való átültetésre kitűzött 2015. november 16-i határidő betartása érdekében haladéktalanul hajtsák végre megfelelően az áldozatok jogairól szóló (2012/29/EU) irányelvet, továbbá felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a 28. cikkel összhangban biztosítsák az átültetésre vonatkozó, összehasonlítható adatok gyűjtését, különös tekintettel arra, hogy hogyan gyakorolhatták jogaikat a bűncselekmények, különösen a megkülönböztetésen alapuló indítékkal elkövetett bűncselekmények áldozatai; véleménye szerint még sok a tennivaló a bűncselekmények áldozatainak támogatása, a jogaikat illető tájékoztatás és hatékony áldozatsegítő rendszerek biztosítása, továbbá az áldozatokkal való bizalmi viszony kialakítása érdekében a rendőrtisztek és a jogi szakemberek képzése terén, a FRA által készített, az áldozatok támogatásáról szóló kutatásnak megfelelően; üdvözli, hogy a polgári ügyekben hozott védelmi intézkedések kölcsönös elismeréséről szóló rendeletet 2013-ban elfogadták; |
| --- | --- |

174.

elsőbbséget biztosít a bűncselekmények áldozatai védelmének; felszólítja a tagállamokat, hogy a nemzeti jogba való átültetésre kitűzött 2015. november 16-i határidő betartása érdekében haladéktalanul hajtsák végre megfelelően az áldozatok jogairól szóló (2012/29/EU) irányelvet, továbbá felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a 28. cikkel összhangban biztosítsák az átültetésre vonatkozó, összehasonlítható adatok gyűjtését, különös tekintettel arra, hogy hogyan gyakorolhatták jogaikat a bűncselekmények, különösen a megkülönböztetésen alapuló indítékkal elkövetett bűncselekmények áldozatai; véleménye szerint még sok a tennivaló a bűncselekmények áldozatainak támogatása, a jogaikat illető tájékoztatás és hatékony áldozatsegítő rendszerek biztosítása, továbbá az áldozatokkal való bizalmi viszony kialakítása érdekében a rendőrtisztek és a jogi szakemberek képzése terén, a FRA által készített, az áldozatok támogatásáról szóló kutatásnak megfelelően; üdvözli, hogy a polgári ügyekben hozott védelmi intézkedések kölcsönös elismeréséről szóló rendeletet 2013-ban elfogadták;

| 175. | felszólítja a Bizottságot és az EU tagállamait, hogy biztosítsák a legmagasabb szintű összehasonlítható adatok gyűjtését a bűncselekmények áldozatairól szóló uniós irányelv (2012/29/EU) átültetéséről és arról, hogy a bűncselekmények áldozatai – beleértve az előítéleten és a megkülönböztetésen alapuló indítékkal elkövetett bűncselekmények áldozatait – hogyan fértek hozzá az irányelv 28. cikkében előírtaknak megfelelően jogaikhoz; |
| --- | --- |

175.

felszólítja a Bizottságot és az EU tagállamait, hogy biztosítsák a legmagasabb szintű összehasonlítható adatok gyűjtését a bűncselekmények áldozatairól szóló uniós irányelv (2012/29/EU) átültetéséről és arról, hogy a bűncselekmények áldozatai – beleértve az előítéleten és a megkülönböztetésen alapuló indítékkal elkövetett bűncselekmények áldozatait – hogyan fértek hozzá az irányelv 28. cikkében előírtaknak megfelelően jogaikhoz;

| 176. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy szakpolitikáik kialakításakor vegyék figyelembe a demográfiai fejleményeket és a háztartások méretének és összetételének a változásait; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy szociális és foglalkoztatási politikáik ne alkalmazzanak megkülönböztetést a háztartások mérete és összetétele alapján; |
| --- | --- |

176.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy szakpolitikáik kialakításakor vegyék figyelembe a demográfiai fejleményeket és a háztartások méretének és összetételének a változásait; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy szociális és foglalkoztatási politikáik ne alkalmazzanak megkülönböztetést a háztartások mérete és összetétele alapján;

| 177. | rámutat arra, hogy a polgárok jogorvoslathoz való hozzáférése terén joghézag áll fenn olyan esetekben, amikor a tagállamok elmulasztották, illetve késve hajtották végre a polgárokat közvetlenül érintő uniós jogszabályok átültetését; hangsúlyozza, hogy minden szinten koordinálni kell a lépéseket, amelyek az alapjogok védelmét és előmozdítását szolgálják, beleértve az uniós intézményeket, a tagállamokat, a regionális és helyi hatóságokat, a civil szervezeteket és a civil társadalmat; |
| --- | --- |

177.

rámutat arra, hogy a polgárok jogorvoslathoz való hozzáférése terén joghézag áll fenn olyan esetekben, amikor a tagállamok elmulasztották, illetve késve hajtották végre a polgárokat közvetlenül érintő uniós jogszabályok átültetését; hangsúlyozza, hogy minden szinten koordinálni kell a lépéseket, amelyek az alapjogok védelmét és előmozdítását szolgálják, beleértve az uniós intézményeket, a tagállamokat, a regionális és helyi hatóságokat, a civil szervezeteket és a civil társadalmat;

| 178. | hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni az intézményi átláthatóságot, a demokratikus elszámoltathatóságot és a nyitottságot az Unióban, és sürgeti az EU-t és valamennyi tagállamot, hogy:






  — | fokozzák erőfeszítéseiket annak érdekében, hogy haladéktalanul felül lehessen vizsgálni az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló 1049/2001/EK rendeletet annak érdekében, hogy biztosítani lehessen a lehető legnagyobb átláthatóságot és az információhoz és a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés egyszerűsített eljárását; felhívja a Bizottságot, hogy – ebben az összefüggésben – indítsa újra az európai akadálymentesítési intézkedéscsomagra vonatkozó jogalkotási kezdeményezést egy több területet átfogó eszköz formájában, amely növelheti a fogyatékossággal élők számára biztosított védelmet és biztosítja az őket érintő összes uniós politika kohézióját; |
| --- | --- | --- |

178.

hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni az intézményi átláthatóságot, a demokratikus elszámoltathatóságot és a nyitottságot az Unióban, és sürgeti az EU-t és valamennyi tagállamot, hogy:

—

fokozzák erőfeszítéseiket annak érdekében, hogy haladéktalanul felül lehessen vizsgálni az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló 1049/2001/EK rendeletet annak érdekében, hogy biztosítani lehessen a lehető legnagyobb átláthatóságot és az információhoz és a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés egyszerűsített eljárását; felhívja a Bizottságot, hogy – ebben az összefüggésben – indítsa újra az európai akadálymentesítési intézkedéscsomagra vonatkozó jogalkotási kezdeményezést egy több területet átfogó eszköz formájában, amely növelheti a fogyatékossággal élők számára biztosított védelmet és biztosítja az őket érintő összes uniós politika kohézióját;

| — | még ebben a parlamenti ciklusban terjesszék elő az európai polgári kezdeményezésről szóló rendelet 211/2011/EU rendelet felülvizsgálatát működésének javítása érdekében, és foglaljanak bele módosításokat a célból, hogy kiküszöböljenek minden adminisztratív, szervezeti és pénzügyi akadályt, melyek következtében nem minden európai polgár gyakorolhatja demokratikus befolyását a polgári kezdeményezésen keresztül, amiről pedig a szerződések rendelkeznek; sürgeti továbbá a Bizottságot, hogy javaslatában szerepeltessen egy olyan rendelkezéseket, amelyek elejét veszik annak, hogy a polgárok bizonyos csoportjai, például a vakok vagy külföldön élők nem gyakorolhatják a polgári kezdeményezések támogatására irányuló jogukat, mivel az ilyen kirekesztés korlátozza a polgárok közötti egyenlőséget; |
| --- | --- |

—

még ebben a parlamenti ciklusban terjesszék elő az európai polgári kezdeményezésről szóló rendelet 211/2011/EU rendelet felülvizsgálatát működésének javítása érdekében, és foglaljanak bele módosításokat a célból, hogy kiküszöböljenek minden adminisztratív, szervezeti és pénzügyi akadályt, melyek következtében nem minden európai polgár gyakorolhatja demokratikus befolyását a polgári kezdeményezésen keresztül, amiről pedig a szerződések rendelkeznek; sürgeti továbbá a Bizottságot, hogy javaslatában szerepeltessen egy olyan rendelkezéseket, amelyek elejét veszik annak, hogy a polgárok bizonyos csoportjai, például a vakok vagy külföldön élők nem gyakorolhatják a polgári kezdeményezések támogatására irányuló jogukat, mivel az ilyen kirekesztés korlátozza a polgárok közötti egyenlőséget;

| — | terjesszék elő az állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező uniós polgárok aktív és passzív választójogának az európai parlamenti választásokon történő gyakorlására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 93/109/EK irányelv felülvizsgálatát annak érdekében, hogy azok az uniós polgárok, akik egy másik tagállamban rendelkeznek lakóhellyel, lakóhelyük szerinti országukban is részt vehessenek az európai választásokon; felszólítja a tagállamokat, hogy tegyék lehetővé az összes állampolgár számára – beleértve az EU-n kívül élőket is – az európai parlamenti választásokon való részvételt, különösen egy időben indított tájékoztatókampány segítségével; |
| --- | --- |

—

terjesszék elő az állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező uniós polgárok aktív és passzív választójogának az európai parlamenti választásokon történő gyakorlására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 93/109/EK irányelv felülvizsgálatát annak érdekében, hogy azok az uniós polgárok, akik egy másik tagállamban rendelkeznek lakóhellyel, lakóhelyük szerinti országukban is részt vehessenek az európai választásokon; felszólítja a tagállamokat, hogy tegyék lehetővé az összes állampolgár számára – beleértve az EU-n kívül élőket is – az európai parlamenti választásokon való részvételt, különösen egy időben indított tájékoztatókampány segítségével;

| — | kellően vegyék figyelembe a népesség egyre növekvő részét, amely a nemzeti választások tekintetében teljesen meg van fosztva szavazati jogától, mivel e polgárok se szülőhazájukban, se lakóhelyük szerinti országukban nem tudnak szavazni. |
| --- | --- |

—

kellően vegyék figyelembe a népesség egyre növekvő részét, amely a nemzeti választások tekintetében teljesen meg van fosztva szavazati jogától, mivel e polgárok se szülőhazájukban, se lakóhelyük szerinti országukban nem tudnak szavazni.

o

o o

| 179. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

179.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0126.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0105.

(3)  HL L 180., 2000.7.19., 22. o.

(4)  HL C 378., 2013.12.24., 1. o.

(5)  2010. október 20-i 2010/64/EU irányelv, 2012. május 22-i 2012/13/EU irányelv, 2013. október 22-i 2013/48/EU irányelv.

(6)  HL L 328., 2008.12.6., 55. o.

(7)  HL L 303., 2000.12.2., 16. o.

(8)  HL L 204., 2006.7.26., 23. o.

(9)  HL L 373., 2004.12.21., 37. o.

(10)  HL L 101., 2011.4.15., 1. o.

(11)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

(12)  HL L 335., 2011.12.17., 1. o.

(13)  HL L 145., 2001.5.31., 43. o.

(14)  HL L 59., 2013.3.2., 5. o.

(15)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0594.

(16)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0062.

(17)  HL C 51. E, 2013.2.22., 101. o.

(18)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0387.

(19)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0173.

(20)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0105.

(21)  HL C 124. E, 2006.5.25., 405. o.

(22)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0070.

(23)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0322.

(24)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0230.

(25)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0031.

(26)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0350.

(27)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0058.

(28)  HL C 353. E, 2013.12.3., 1. o.

(29)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0418.

(30)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0203.

(31)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0315.

(32)  ICPD cselekvési program, 7.2. és 7.3. pont.

(33)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0070.

(34)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0444.

(35)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0174.

---

| 22.9.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/37 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/37

---

P8_TA(2015)0287

A biztosjelöltek meghallgatása: a 2014. évi folyamatból levonható tanulságok

Az Európai Parlament 2015. szeptember 8-i állásfoglalása a bizottsági meghallgatásokkal kapcsolatos eljárásokról és gyakorlatokról, a 2014. évi eljárásból levonható tanulságokról (2015/2040(INI))

(2017/C 316/02)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 246. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 246. cikkére,

| — | tekintettel a Bizottság jóváhagyására vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2005. december 1-jei állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság jóváhagyására vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2005. december 1-jei állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokra vonatkozó keretmegállapodás felülvizsgálatáról szóló, 2010. október 20-i határozatára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokra vonatkozó keretmegállapodás felülvizsgálatáról szóló, 2010. október 20-i határozatára (2),

| — | tekintettel a Parlament eljárási szabályzata 106. és 192. cikkének és XVII. mellékletének módosításáról szóló, 2011. szeptember 14-i határozatára (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlament eljárási szabályzata 106. és 192. cikkének és XVII. mellékletének módosításáról szóló, 2011. szeptember 14-i határozatára (3),

| — | tekintettel az Európai Bizottság biztosaira vonatkozó magatartási kódexre, és különösen annak 1.3. és 1.6. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság biztosaira vonatkozó magatartási kódexre, és különösen annak 1.3. és 1.6. cikkére,

| — | tekintettel az eljárási szabályzat 52. és 118. cikkére, illetve annak XVI. mellékletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az eljárási szabályzat 52. és 118. cikkére, illetve annak XVI. mellékletére,

| — | tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A8-0197/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A8-0197/2015),

mivel:

| A. | a biztosjelöltek meghallgatása az 1994-es első alkalom óta mára jól bevált gyakorlattá vált, amely erősíti az Európai Unió intézményeinek demokratikus legitimitását, valamint közelebb hozza ezen intézményeket az európai polgárokhoz; |
| --- | --- |

A.

a biztosjelöltek meghallgatása az 1994-es első alkalom óta mára jól bevált gyakorlattá vált, amely erősíti az Európai Unió intézményeinek demokratikus legitimitását, valamint közelebb hozza ezen intézményeket az európai polgárokhoz;

| B. | a meghallgatások nélkülözhetetlenek ahhoz, hogy a Parlament kellő tájékozottsággal ítélhesse meg a Bizottságot a biztosi testület hivatalba lépését lehetővé tevő bizalmi szavazása során; |
| --- | --- |

B.

a meghallgatások nélkülözhetetlenek ahhoz, hogy a Parlament kellő tájékozottsággal ítélhesse meg a Bizottságot a biztosi testület hivatalba lépését lehetővé tevő bizalmi szavazása során;

| C. | a meghallgatási folyamat lehetőséget nyújt arra, hogy a Parlament és az uniós polgárok felfedezhessék és értékelhessék a biztosjelöltek személyiségét, képesítését, felkészültségét és prioritásait, illetve a számukra kijelölt tárcára vonatkozó ismereteiket. |
| --- | --- |

C.

a meghallgatási folyamat lehetőséget nyújt arra, hogy a Parlament és az uniós polgárok felfedezhessék és értékelhessék a biztosjelöltek személyiségét, képesítését, felkészültségét és prioritásait, illetve a számukra kijelölt tárcára vonatkozó ismereteiket.

| D. | a meghallgatási folyamat növeli az átláthatóságot és erősíti a Bizottság egészének demokratikus legitimitását; |
| --- | --- |

D.

a meghallgatási folyamat növeli az átláthatóságot és erősíti a Bizottság egészének demokratikus legitimitását;

| E. | a nők és férfiak közötti egyenlőséget minden területen, így a foglalkoztatás területén is biztosítani kell; e követelménynek az Európai Bizottság összetételében is tükröznie kell; Jean-Claude Juncker 2014-ben több alkalommal megismételt kérése ellenére a kormányok női jelöltek helyett jóval több férfi jelöltet javasoltak; női jelöltet elsősorban az alacsony népességű tagállamok állítottak, a nagyméretű tagállamok nagyrészt figyelmen kívül hagyták e követelményt; az egyetlen tisztességes megoldás az, ha minden egyes tagállamot két – egy férfi és egy női – jelölt állítására kérik, hogy az elnökjelölt azonos számú férfi és női tagokból álló, kiváló minőségű biztosi testületet terjeszthessen elő; |
| --- | --- |

E.

a nők és férfiak közötti egyenlőséget minden területen, így a foglalkoztatás területén is biztosítani kell; e követelménynek az Európai Bizottság összetételében is tükröznie kell; Jean-Claude Juncker 2014-ben több alkalommal megismételt kérése ellenére a kormányok női jelöltek helyett jóval több férfi jelöltet javasoltak; női jelöltet elsősorban az alacsony népességű tagállamok állítottak, a nagyméretű tagállamok nagyrészt figyelmen kívül hagyták e követelményt; az egyetlen tisztességes megoldás az, ha minden egyes tagállamot két – egy férfi és egy női – jelölt állítására kérik, hogy az elnökjelölt azonos számú férfi és női tagokból álló, kiváló minőségű biztosi testületet terjeszthessen elő;

| F. | a meghallgatási folyamat ugyan bizonyságot tett hatékonyságáról, azt mindig lehet még tovább fejleszteni, különösen a biztosok és a meghallgatásért felelős bizottság tagjai közötti eszmecserék rugalmasabbá és dinamikusabbá tételével; |
| --- | --- |

F.

a meghallgatási folyamat ugyan bizonyságot tett hatékonyságáról, azt mindig lehet még tovább fejleszteni, különösen a biztosok és a meghallgatásért felelős bizottság tagjai közötti eszmecserék rugalmasabbá és dinamikusabbá tételével;

| G. | az alelnöki tisztség várományosa, Frans Timmermans biztosjelölt meghallgatása felszínre hozta annak szükségességét, hogy a Parlament eljárásokat fogadjon el arra az esetre, ha a jövőbeli Bizottságok különleges státuszt biztosítanak egy vagy több alelnök számára; |
| --- | --- |

G.

az alelnöki tisztség várományosa, Frans Timmermans biztosjelölt meghallgatása felszínre hozta annak szükségességét, hogy a Parlament eljárásokat fogadjon el arra az esetre, ha a jövőbeli Bizottságok különleges státuszt biztosítanak egy vagy több alelnök számára;

| H. | az EUSZ 3. cikének (3) bekezdése kimondja, hogy az „Unió [...] előmozdítja a társadalmi igazságosságot és védelmet, a nők és férfiak közötti egyenlőséget”, az Európai Unió Alapjogi Chartájának 23. cikke szerint pedig „a nők és férfiak közötti egyenlőséget minden területen, így a foglalkoztatás, a munkavégzés és a díjazás területén is biztosítani kell”; |
| --- | --- |

H.

az EUSZ 3. cikének (3) bekezdése kimondja, hogy az „Unió [...] előmozdítja a társadalmi igazságosságot és védelmet, a nők és férfiak közötti egyenlőséget”, az Európai Unió Alapjogi Chartájának 23. cikke szerint pedig „a nők és férfiak közötti egyenlőséget minden területen, így a foglalkoztatás, a munkavégzés és a díjazás területén is biztosítani kell”;

| 1. | úgy véli, hogy a biztosjelöltek nyilvános meghallgatása fontos lehetőség az Európai Parlament és az uniós polgárok számára az egyes jelöltek által kiemelt prioritások és a tisztségre való szakmai alkalmasságuk értékelésére; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy a biztosjelöltek nyilvános meghallgatása fontos lehetőség az Európai Parlament és az uniós polgárok számára az egyes jelöltek által kiemelt prioritások és a tisztségre való szakmai alkalmasságuk értékelésére;

| 2. | úgy véli, hogy hasznos lenne határidőket kitűzni, ameddig minden tagállamnak meg kell neveznie a jelöltjét, hogy elegendő idő álljon rendelkezésre ahhoz, hogy a Bizottság megválasztott elnöke – a jelöltek szakmai tapasztalata és háttere figyelembevételével –elossza a tárcákat, illetve a Parlament lebonyolítsa a meghallgatásokat és az értékeléseket, és felkéri elnökét, hogy e célból kezdjen tárgyalásokat a többi intézménnyel; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy hasznos lenne határidőket kitűzni, ameddig minden tagállamnak meg kell neveznie a jelöltjét, hogy elegendő idő álljon rendelkezésre ahhoz, hogy a Bizottság megválasztott elnöke – a jelöltek szakmai tapasztalata és háttere figyelembevételével –elossza a tárcákat, illetve a Parlament lebonyolítsa a meghallgatásokat és az értékeléseket, és felkéri elnökét, hogy e célból kezdjen tárgyalásokat a többi intézménnyel;

| 3. | úgy véli továbbá, hogy a tagállamoknak az egyenlőség alapján ezentúl legalább két – egy férfi és egy női – jelöltet kellene előterjeszteniük a Bizottság megválasztott elnöke elé mérlegelés céljából; fontosnak tartja, hogy az Unió saját intézményein belül elérje a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatosan saját maga által kitűzött célokat; |
| --- | --- |

3.

úgy véli továbbá, hogy a tagállamoknak az egyenlőség alapján ezentúl legalább két – egy férfi és egy női – jelöltet kellene előterjeszteniük a Bizottság megválasztott elnöke elé mérlegelés céljából; fontosnak tartja, hogy az Unió saját intézményein belül elérje a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatosan saját maga által kitűzött célokat;

| 4. | véleménye szerint javítani kell a biztosjelöltek pénzügyi érdekeltségeiről szóló nyilatkozatok Jogi Bizottság általi vizsgálatát; ezért úgy véli, hogy a pénzügyi érdekeltségekről szóló nyilatkozatoknak tartalmazniuk kell a család érdekeltségeit is, amint azt a biztosok magatartási kódexének 1.6 cikke előírja; a meghallgatás illetékes bizottság általi megtartásának elengedhetetlen előfeltételének tartja, hogy a Jogi Bizottság a pénzügyi érdekeltségekről szóló nyilatkozatok alapos elemzését követően megállapítsa az összeférhetetlenség hiányát; |
| --- | --- |

4.

véleménye szerint javítani kell a biztosjelöltek pénzügyi érdekeltségeiről szóló nyilatkozatok Jogi Bizottság általi vizsgálatát; ezért úgy véli, hogy a pénzügyi érdekeltségekről szóló nyilatkozatoknak tartalmazniuk kell a család érdekeltségeit is, amint azt a biztosok magatartási kódexének 1.6 cikke előírja; a meghallgatás illetékes bizottság általi megtartásának elengedhetetlen előfeltételének tartja, hogy a Jogi Bizottság a pénzügyi érdekeltségekről szóló nyilatkozatok alapos elemzését követően megállapítsa az összeférhetetlenség hiányát;

| 5. | emlékeztet arra, hogy a bizottságok felelősek a meghallgatások lefolytatásáért; úgy véli ugyanakkor, hogy ha a Bizottság alelnöke elsősorban horizontális feladatokat lát el, a meghallgatás kivételes jelleggel eltérő formában is megvalósulhat, például az Elnökök Értekezlete vagy a Bizottsági Elnökök Értekezlete ülésének keretében, feltéve, hogy egy ilyen ülés lehetővé teszi a párbeszédet, illetve azt, hogy az érintett illetékes bizottságok meghallgathassák a biztosjelöltjüket; |
| --- | --- |

5.

emlékeztet arra, hogy a bizottságok felelősek a meghallgatások lefolytatásáért; úgy véli ugyanakkor, hogy ha a Bizottság alelnöke elsősorban horizontális feladatokat lát el, a meghallgatás kivételes jelleggel eltérő formában is megvalósulhat, például az Elnökök Értekezlete vagy a Bizottsági Elnökök Értekezlete ülésének keretében, feltéve, hogy egy ilyen ülés lehetővé teszi a párbeszédet, illetve azt, hogy az érintett illetékes bizottságok meghallgathassák a biztosjelöltjüket;

| 6. | úgy véli, hogy az egyes meghallgatásokat megelőzően elküldött írásbeli kérdőívnek hét, s nem pedig öt kérdést kellene tartalmaznia, de nem lennének az egyes kérdések alatt további részkérdések; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy az egyes meghallgatásokat megelőzően elküldött írásbeli kérdőívnek hét, s nem pedig öt kérdést kellene tartalmaznia, de nem lennének az egyes kérdések alatt további részkérdések;

| 7. | úgy véli, hogy jobb lenne, ha mintegy 25 kérdést tennének fel, de a meghallgatások hatékonyságának és inkvizítori jellegének fokozása érdekében lehetőség nyílna arra, hogy a kérdést benyújtó képviselők azonnal reagálhassanak a válaszra; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy jobb lenne, ha mintegy 25 kérdést tennének fel, de a meghallgatások hatékonyságának és inkvizítori jellegének fokozása érdekében lehetőség nyílna arra, hogy a kérdést benyújtó képviselők azonnal reagálhassanak a válaszra;

| 8. | úgy véli, hogy a biztosjelölteknek a meghallgatások során e kérdésekre adott válaszai elősegíthetik az ellenőrzés javítását és növelhetik a Bizottság egészének a felelősségét; ezért felszólít a biztosjelöltek által megnevezett prioritások rendszeres felülvizsgálatára a hivatalba lépésüktől kezdve; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy a biztosjelölteknek a meghallgatások során e kérdésekre adott válaszai elősegíthetik az ellenőrzés javítását és növelhetik a Bizottság egészének a felelősségét; ezért felszólít a biztosjelöltek által megnevezett prioritások rendszeres felülvizsgálatára a hivatalba lépésüktől kezdve;

| 9. | úgy véli, hogy a következő iránymutatásokat kell alkalmazni a koordinátorok meghallgatást követő értékelése során:






  — | amennyiben a koordinátorok egyhangúlag elfogadják a jelöltet – jóváhagyó levél; |
| --- | --- | --- |

9.

úgy véli, hogy a következő iránymutatásokat kell alkalmazni a koordinátorok meghallgatást követő értékelése során:

—

amennyiben a koordinátorok egyhangúlag elfogadják a jelöltet – jóváhagyó levél;

| — | amennyiben a koordinátorok egyhangúlag elutasítják a jelöltet – elutasító levél; |
| --- | --- |

—

amennyiben a koordinátorok egyhangúlag elutasítják a jelöltet – elutasító levél;

| — | amennyiben a koordinátorok egyértelmű többsége elfogadja a jelöltet – a túlnyomó többség jóváhagyását megállapító levél (a kisebbség kérheti annak rögzítését, hogy a képviselőcsoportja nem osztja a többség véleményét); |
| --- | --- |

—

amennyiben a koordinátorok egyértelmű többsége elfogadja a jelöltet – a túlnyomó többség jóváhagyását megállapító levél (a kisebbség kérheti annak rögzítését, hogy a képviselőcsoportja nem osztja a többség véleményét);

| — | amennyiben nincs egyértelmű többség vagy a többség a jelölt ellen foglal állást (de nem alakult ki konszenzus), valamint ha a koordinátorok azt szükségesnek érzik:






  — | először további írásbeli kérdéseken keresztül kiegészítő információk kérése; |
| --- | --- | --- |

—

amennyiben nincs egyértelmű többség vagy a többség a jelölt ellen foglal állást (de nem alakult ki konszenzus), valamint ha a koordinátorok azt szükségesnek érzik:

—

először további írásbeli kérdéseken keresztül kiegészítő információk kérése;

| — | ha ezután is elégedetlen a többség, egy újabb 1,5 órás meghallgatás kérése az Elnökök Értekezlete jóváhagyása mellett; |
| --- | --- |

—

ha ezután is elégedetlen a többség, egy újabb 1,5 órás meghallgatás kérése az Elnökök Értekezlete jóváhagyása mellett;

| — | ha még mindig nincsen konszenzus vagy a koordinátorok túlnyomó többsége nem ért egyet – szavazás a bizottságban; |
| --- | --- |

—

ha még mindig nincsen konszenzus vagy a koordinátorok túlnyomó többsége nem ért egyet – szavazás a bizottságban;

| — | ebben az esetben az minősül egyértelmű többségnek, ha a koordinátorok összessége a bizottsági tagság legalább kétharmadát teszi ki; |
| --- | --- |

—

ebben az esetben az minősül egyértelmű többségnek, ha a koordinátorok összessége a bizottsági tagság legalább kétharmadát teszi ki;

| 10. | megjegyzi, hogy a 2014-es meghallgatások nagyobb érdeklődést váltottak ki a médiában és a közvéleményben mint a korábbiak, részben a közösségi média fejlődése miatt; úgy véli, hogy a közösségi média hatása és befolyása a jövőben várhatóan tovább nő; úgy véli, hogy rendelkezéseket kell hozni a közösségi média és hálózatok használatáról, hogy az uniós polgárokat hatékonyabban be lehessen vonni a meghallgatások folyamatába; |
| --- | --- |

10.

megjegyzi, hogy a 2014-es meghallgatások nagyobb érdeklődést váltottak ki a médiában és a közvéleményben mint a korábbiak, részben a közösségi média fejlődése miatt; úgy véli, hogy a közösségi média hatása és befolyása a jövőben várhatóan tovább nő; úgy véli, hogy rendelkezéseket kell hozni a közösségi média és hálózatok használatáról, hogy az uniós polgárokat hatékonyabban be lehessen vonni a meghallgatások folyamatába;

| 11. | úgy véli, hogy:






  — | a Parlament honlapján ki kell alakítani egy külön oldalt, ahol a nyilvános meghallhatást megelőzően az Unió valamennyi hivatalos nyelvén elérhető a biztosjelöltek önéletrajza és az írásbeli kérdésekre adott válaszai; |
| --- | --- | --- |

11.

úgy véli, hogy:

—

a Parlament honlapján ki kell alakítani egy külön oldalt, ahol a nyilvános meghallhatást megelőzően az Unió valamennyi hivatalos nyelvén elérhető a biztosjelöltek önéletrajza és az írásbeli kérdésekre adott válaszai;

| — | a Parlament honlapján egy konkrét és látható helyen 24 órán belül elérhetővé kell tenni az értékeléseket; |
| --- | --- |

—

a Parlament honlapján egy konkrét és látható helyen 24 órán belül elérhetővé kell tenni az értékeléseket;

| — | a szabályt oly módon kellene változtatni, hogy az értékelést követő 24 órára hivatkozzon, tekintettel arra, hogy néhány értékelést csak további eljárásokat követően végeznek el; |
| --- | --- |

—

a szabályt oly módon kellene változtatni, hogy az értékelést követő 24 órára hivatkozzon, tekintettel arra, hogy néhány értékelést csak további eljárásokat követően végeznek el;

| 12. | úgy véli, hogy a Bizottság egészének összetételét, szerkezetét és munkamódszereit érintő horizontális kérdéseket az egyes biztosjelöltek nem képesek megfelelően megválaszolni, azok a Bizottság megválasztott elnökének hatáskörébe tartoznak; úgy véli, hogy az ilyen kérdésekkel a Bizottság megválasztott elnöke és az Elnökök Értekezlete közötti üléseken kell foglalkozni (egyszer a meghallgatási folyamat megkezdése előtt, másodszor pedig annak lezárultát követően); |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy a Bizottság egészének összetételét, szerkezetét és munkamódszereit érintő horizontális kérdéseket az egyes biztosjelöltek nem képesek megfelelően megválaszolni, azok a Bizottság megválasztott elnökének hatáskörébe tartoznak; úgy véli, hogy az ilyen kérdésekkel a Bizottság megválasztott elnöke és az Elnökök Értekezlete közötti üléseken kell foglalkozni (egyszer a meghallgatási folyamat megkezdése előtt, másodszor pedig annak lezárultát követően);

| 13. | úgy véli, hogy a biztosok érdekeltségi nyilatkozatainak vizsgálata a Jogi Bizottság illetékessége kell, hogy maradjon; úgy véli azonban, hogy a biztosok érdekeltségi nyilatkozatainak jelenlegi hatálya túlságosan korlátozott, és felkéri a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb vizsgálja felül az erre vonatkozó szabályokat; ezért fontosnak tartja, hogy az elkövetkezendő hónapokban a Jogi Bizottság ajánlás vagy saját kezdeményezésű jelentés formájában irányelveket adjon ki a biztosok érdekeltségi nyilatkozatára vonatkozó eljárások reformjának megkönnyítése érdekében; úgy véli, hogy a biztosok érdekeltségi nyilatkozataiban és pénzügyi érdekeltségekről szóló nyilatkozataiban ki kell térni a velük egy háztartásban élő családtagokra is; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy a biztosok érdekeltségi nyilatkozatainak vizsgálata a Jogi Bizottság illetékessége kell, hogy maradjon; úgy véli azonban, hogy a biztosok érdekeltségi nyilatkozatainak jelenlegi hatálya túlságosan korlátozott, és felkéri a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb vizsgálja felül az erre vonatkozó szabályokat; ezért fontosnak tartja, hogy az elkövetkezendő hónapokban a Jogi Bizottság ajánlás vagy saját kezdeményezésű jelentés formájában irányelveket adjon ki a biztosok érdekeltségi nyilatkozatára vonatkozó eljárások reformjának megkönnyítése érdekében; úgy véli, hogy a biztosok érdekeltségi nyilatkozataiban és pénzügyi érdekeltségekről szóló nyilatkozataiban ki kell térni a velük egy háztartásban élő családtagokra is;

| 14. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

14.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 285. E, 2006.11.22., 137. o.

(2)  HL C 70. E, 2012.3.8., 98. o.

(3)  HL C 51. E, 2013.2.22., 152. o.

---

| 22.9.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/40 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/40

---

P8_TA(2015)0288

Az emberi jogok és a technológia a harmadik országokban

Az Európai Parlament 2015. szeptember 8-i állásfoglalása az emberi jogokról és a technológiáról: megfigyelési rendszerek és hálózati behatoló rendszerek hatása az emberi jogokra a harmadik országokban (2014/2232(INI))

(2017/C 316/03)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, különösen annak 19. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, különösen annak 19. cikkére,

| — | tekintettel a Tanács által 2012. június 25-én elfogadott, az emberi jogokról és a demokráciáról szóló európai uniós stratégiai keretre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2012. június 25-én elfogadott, az emberi jogokról és a demokráciáról szóló európai uniós stratégiai keretre (1),

| — | tekintettel az EU emberi jogi iránymutatásaira az online és offline véleménynyilvánítás szabadságáról, amelyet a Külügyek Tanácsa 2014. május 12-én fogadott el (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU emberi jogi iránymutatásaira az online és offline véleménynyilvánítás szabadságáról, amelyet a Külügyek Tanácsa 2014. május 12-én fogadott el (2),

| — | tekintettel a Bizottság által 2013 júniusában közzétett, az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvek végrehajtásáról szóló ikt (információs és kommunikációs technológiák) ágazati útmutatóra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2013 júniusában közzétett, az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvek végrehajtásáról szóló ikt (információs és kommunikációs technológiák) ágazati útmutatóra,

| — | tekintettel az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) „Az internetes véleménynyilvánítás szabadsága” című, 2011. december 15-i jelentésére (3), továbbá az EBESZ médiaszabadsággal foglalkozó különmegbízottjának az EBESZ Állandó Tanácsához intézett, 2014. november 27-i rendszeres jelentésére (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) „Az internetes véleménynyilvánítás szabadsága” című, 2011. december 15-i jelentésére (3), továbbá az EBESZ médiaszabadsággal foglalkozó különmegbízottjának az EBESZ Állandó Tanácsához intézett, 2014. november 27-i rendszeres jelentésére (4),

| — | tekintettel az ENSZ emberi jogoknak és alapvető szabadságoknak a terrorizmus elleni küzdelem vonatkozásában való előmozdításával és védelmével foglalkozó különleges előadójának 2014. szeptember 23-án benyújtott jelentésére (A/69/397) (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ emberi jogoknak és alapvető szabadságoknak a terrorizmus elleni küzdelem vonatkozásában való előmozdításával és védelmével foglalkozó különleges előadójának 2014. szeptember 23-án benyújtott jelentésére (A/69/397) (5),

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosa Hivatalának „Magánélethez való jog a digitális érában” című, 2014. június 30-i jelentésére (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosa Hivatalának „Magánélethez való jog a digitális érában” című, 2014. június 30-i jelentésére (6),

| — | tekintettel az ENSZ a szólásszabadság és a véleménynyilvánítás jogával foglalkozó különleges előadójának a kommunikációk állami megfigyelésének a magánélethez, a szólásszabadsághoz és a véleménynyilvánításhoz fűződő emberi jogok gyakorlása vonatkozásában kifejtett hatásairól szóló, 2013. április 17-i jelentésére (A/HRC/23/40), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ a szólásszabadság és a véleménynyilvánítás jogával foglalkozó különleges előadójának a kommunikációk állami megfigyelésének a magánélethez, a szólásszabadsághoz és a véleménynyilvánításhoz fűződő emberi jogok gyakorlása vonatkozásában kifejtett hatásairól szóló, 2013. április 17-i jelentésére (A/HRC/23/40),

| — | tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése Jogi és Emberi Jogi Bizottságának „Tömeges megfigyelés” című, 2015. január 26-i jelentésére (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése Jogi és Emberi Jogi Bizottságának „Tömeges megfigyelés” című, 2015. január 26-i jelentésére (7),

| — | tekintettel az Egyesült Államok Nemzetbiztonsági Hivatalának megfigyelési programjáról, a különféle uniós tagállamokban megfigyelést végző szervekről és az uniós polgárok alapvető jogaira, valamint a transzatlanti bel- és igazságügyi együttműködésre gyakorolt hatásukról szóló, 2014. március 12-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Államok Nemzetbiztonsági Hivatalának megfigyelési programjáról, a különféle uniós tagállamokban megfigyelést végző szervekről és az uniós polgárok alapvető jogaira, valamint a transzatlanti bel- és igazságügyi együttműködésre gyakorolt hatásukról szóló, 2014. március 12-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel az ENSZ-főtitkár emberi jogokkal, multinacionális társaságokkal és egyéb üzleti vállalkozásokkal foglalkozó különmegbízottjának „Az üzleti szférára és az emberi jogokra irányadó elvek: az Egyesült Nemzetek Szervezete »Védeni, tiszteletben tartani és orvosolni« keretének végrehajtása” című, 2011. március 21-i jelentésére (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ-főtitkár emberi jogokkal, multinacionális társaságokkal és egyéb üzleti vállalkozásokkal foglalkozó különmegbízottjának „Az üzleti szférára és az emberi jogokra irányadó elvek: az Egyesült Nemzetek Szervezete »Védeni, tiszteletben tartani és orvosolni« keretének végrehajtása” című, 2011. március 21-i jelentésére (9),

| — | tekintettel az OECD multinacionális vállalatokra vonatkozó iránymutatásaira (10), valamint az OECD multinacionális vállalatokra vonatkozó iránymutatásairól szóló 2014. évi éves jelentésre (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az OECD multinacionális vállalatokra vonatkozó iránymutatásaira (10), valamint az OECD multinacionális vállalatokra vonatkozó iránymutatásairól szóló 2014. évi éves jelentésre (11),

| — | tekintettel a Bejegyzett Nevek és Számok Internetszervezetének 2013. évi éves jelentésére (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bejegyzett Nevek és Számok Internetszervezetének 2013. évi éves jelentésére (12),

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának szóló, „Internetpolitika és internetirányítás: Európa szerepe az internetirányítás jövőjének alakításában” című 2014. február 12-i bizottsági közleményre (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának szóló, „Internetpolitika és internetirányítás: Európa szerepe az internetirányítás jövőjének alakításában” című 2014. február 12-i bizottsági közleményre (13),

| — | tekintettel a NETmundial többszereplős konferencia 2014. április 24-én elfogadott nyilatkozatára (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a NETmundial többszereplős konferencia 2014. április 24-én elfogadott nyilatkozatára (14),

| — | tekintettel a 2014. szeptember 2–5-ig Isztambulban tartott kilencedik Internetirányítási Fórum elnökének összefoglalójára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014. szeptember 2–5-ig Isztambulban tartott kilencedik Internetirányítási Fórum elnökének összefoglalójára,

| — | tekintettel a hatályos európai uniós korlátozó intézkedésekre, amelyek többek között távközlési eszközök, információs és kommunikációs technológiák (ikt), valamint nyomon követési eszközök embargójára vonatkoznak, |
| --- | --- |

—

tekintettel a hatályos európai uniós korlátozó intézkedésekre, amelyek többek között távközlési eszközök, információs és kommunikációs technológiák (ikt), valamint nyomon követési eszközök embargójára vonatkoznak,

| — | tekintettel a kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról szóló 428/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2014. április 16-i európai parlamenti és a tanácsi 599/2014/EU rendeletre (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról szóló 428/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2014. április 16-i európai parlamenti és a tanácsi 599/2014/EU rendeletre (15),

| — | tekintettel a kettős felhasználású termékekre vonatkozó export-ellenőrzési rendszer felülvizsgálatáról szóló, 2014. április 16-i európai parlamenti, tanácsi és bizottsági együttes nyilatkozatra (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kettős felhasználású termékekre vonatkozó export-ellenőrzési rendszer felülvizsgálatáról szóló, 2014. április 16-i európai parlamenti, tanácsi és bizottsági együttes nyilatkozatra (16),

| — | tekintettel a hagyományos fegyverek, valamint a kettős felhasználású áruk és technológiák exportjának ellenőrzéséről szóló Wassenaari Megállapodás 2013. december 3–4. között, Bécsben megtartott 19. plenáris ülésének határozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a hagyományos fegyverek, valamint a kettős felhasználású áruk és technológiák exportjának ellenőrzéséről szóló Wassenaari Megállapodás 2013. december 3–4. között, Bécsben megtartott 19. plenáris ülésének határozataira,

| — | tekintettel „Az exportellenőrzési politikák felülvizsgálata: a biztonság és versenyképesség biztosítása változó világunkban” című, a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, 2014. április 24-i bizottsági közleményre (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az exportellenőrzési politikák felülvizsgálata: a biztonság és versenyképesség biztosítása változó világunkban” című, a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, 2014. április 24-i bizottsági közleményre (17),

| — | tekintettel az exportellenőrzési politikák felülvizsgálatáról szóló, a 2014. november 21-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az exportellenőrzési politikák felülvizsgálatáról szóló, a 2014. november 21-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az uniós külpolitika digitális szabadságra vonatkozó stratégiájáról szóló, 2012. december 11-i állásfoglalására (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós külpolitika digitális szabadságra vonatkozó stratégiájáról szóló, 2012. december 11-i állásfoglalására (18),

| — | tekintettel „A sajtó és média szabadsága a világban” című, 2013. június 13-i állásfoglalására (19), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A sajtó és média szabadsága a világban” című, 2013. június 13-i állásfoglalására (19),

| — | tekintettel az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megsértésének sürgős eseteiről szóló állásfoglalásaira, ahol ezek digitális szabadságjogokkal kapcsolatos kérdéseket érintenek, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megsértésének sürgős eseteiről szóló állásfoglalásaira, ahol ezek digitális szabadságjogokkal kapcsolatos kérdéseket érintenek,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában 2015-ben képviselendő uniós prioritásokról szóló 2015. március 12-i állásfoglalására (20), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában 2015-ben képviselendő uniós prioritásokról szóló 2015. március 12-i állásfoglalására (20),

| — | tekintettel az Internetirányítási Fórum megbízatásának megújításáról szóló 2015. február 11-i állásfoglalására (21), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Internetirányítási Fórum megbízatásának megújításáról szóló 2015. február 11-i állásfoglalására (21),

| — | tekintettel „Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban” című 2013. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló 2015. március 12-i állásfoglalására (22), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban” című 2013. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló 2015. március 12-i állásfoglalására (22),

| — | tekintettel Edward Snowdennek a LIBE bizottsághoz intézett 2014 márciusi írásbeli nyilatkozatára (23), |
| --- | --- |

—

tekintettel Edward Snowdennek a LIBE bizottsághoz intézett 2014 márciusi írásbeli nyilatkozatára (23),

| — | tekintettel az emberi jogok európai egyezményére és az EU-nak az egyezményhez való csatlakozásáról jelenleg folyó tárgyalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok európai egyezményére és az EU-nak az egyezményhez való csatlakozásáról jelenleg folyó tárgyalásokra,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8-0178/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8-0178/2015),

| A. | mivel a technológiai fejlődés és a nyílt internethez való hozzáférés egyre fontosabb az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok tiszteletben tartásának elősegítése és biztosítása szempontjából, és pozitív hatást gyakorol, világszerte szélesítve a szólásszabadság, az információhoz való hozzáférés, a magánélethez való jog és a gyülekezési és egyesülési szabadság hatókörét; |
| --- | --- |

A.

mivel a technológiai fejlődés és a nyílt internethez való hozzáférés egyre fontosabb az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok tiszteletben tartásának elősegítése és biztosítása szempontjából, és pozitív hatást gyakorol, világszerte szélesítve a szólásszabadság, az információhoz való hozzáférés, a magánélethez való jog és a gyülekezési és egyesülési szabadság hatókörét;

| B. | mivel a technológiai rendszereket emberi jogi jogsértések eszközéül használják fel a cenzúra, a megfigyelés, az eszközökhöz való jogosulatlan hozzáférés, a zavarás, az adatszerzés, az információk és az egyének felkutatása és nyomon követése révén; |
| --- | --- |

B.

mivel a technológiai rendszereket emberi jogi jogsértések eszközéül használják fel a cenzúra, a megfigyelés, az eszközökhöz való jogosulatlan hozzáférés, a zavarás, az adatszerzés, az információk és az egyének felkutatása és nyomon követése révén;

| C. | mivel mindezt az emberi jogokat megsértő állami és magánszereplők, köztük kormányok és bűnüldöző szervek, továbbá bűnszervezetek és terrorista hálózatok művelik; |
| --- | --- |

C.

mivel mindezt az emberi jogokat megsértő állami és magánszereplők, köztük kormányok és bűnüldöző szervek, továbbá bűnszervezetek és terrorista hálózatok művelik;

| D. | mivel az ikt-k tervezésének és használatának kontextusa nagymértékben meghatározza az emberi jogokat sértő vagy előmozdító hatásukat; mivel az információs technológia, különösen a szoftver, ritkán egyszeri felhasználású, és rendszerint kettős felhasználású, ami az emberi jogok megsértésére vonatkozó potenciálját illeti, emellett a szoftver beszédforma is; |
| --- | --- |

D.

mivel az ikt-k tervezésének és használatának kontextusa nagymértékben meghatározza az emberi jogokat sértő vagy előmozdító hatásukat; mivel az információs technológia, különösen a szoftver, ritkán egyszeri felhasználású, és rendszerint kettős felhasználású, ami az emberi jogok megsértésére vonatkozó potenciálját illeti, emellett a szoftver beszédforma is;

| E. | mivel az ikt-k számos országban, különösen a tekintélyelvű rendszerekben kulcsfontosságú eszközök a társadalmi mozgalmak és tiltakozások szervezésének elősegítésében; |
| --- | --- |

E.

mivel az ikt-k számos országban, különösen a tekintélyelvű rendszerekben kulcsfontosságú eszközök a társadalmi mozgalmak és tiltakozások szervezésének elősegítésében;

| F. | mivel azon kontextus, amelyben a technológiákat alkalmazzák, emberei jogokra gyakorolt hatásainak értékelését a technológiák felhasználásának szabályozását célzó nemzeti és regionális jogi keret ereje és a politikai és bírói intézményeknek a szóban forgó felhasználás felügyeletére való képessége határozza meg; |
| --- | --- |

F.

mivel azon kontextus, amelyben a technológiákat alkalmazzák, emberei jogokra gyakorolt hatásainak értékelését a technológiák felhasználásának szabályozását célzó nemzeti és regionális jogi keret ereje és a politikai és bírói intézményeknek a szóban forgó felhasználás felügyeletére való képessége határozza meg;

| G. | mivel digitális területen a magánszereplők egyre jelentősebb szerepet játszanak minden társadalmi tevékenységben, ugyanakkor még mindig nincsenek olyan biztosítékok, amelyek megakadályoznák őket az alapvető jogok és szabadságok túlzott korlátozásában; mivel ennek eredményeként a magánszereplők aktívabb szerepet játszanak a tartalom törvényességének értékelésében és olyan kiberbiztonsági rendszerek és megfigyelő rendszerek fejlesztésében, amelyek az egész világon kedvezőtlenül befolyásolhatják az emberi jogok érvényesülését; |
| --- | --- |

G.

mivel digitális területen a magánszereplők egyre jelentősebb szerepet játszanak minden társadalmi tevékenységben, ugyanakkor még mindig nincsenek olyan biztosítékok, amelyek megakadályoznák őket az alapvető jogok és szabadságok túlzott korlátozásában; mivel ennek eredményeként a magánszereplők aktívabb szerepet játszanak a tartalom törvényességének értékelésében és olyan kiberbiztonsági rendszerek és megfigyelő rendszerek fejlesztésében, amelyek az egész világon kedvezőtlenül befolyásolhatják az emberi jogok érvényesülését;

| H. | mivel az internet forradalmi változást jelent az adatok, az információ, valamint mindenfajta ismeret cseréjére szolgáló lehetőségek tekintetében; |
| --- | --- |

H.

mivel az internet forradalmi változást jelent az adatok, az információ, valamint mindenfajta ismeret cseréjére szolgáló lehetőségek tekintetében;

| I. | mivel a titkosítás fontos módszer, amely segíti a kommunikáció és az annak eszközeit használó emberek biztosítását; |
| --- | --- |

I.

mivel a titkosítás fontos módszer, amely segíti a kommunikáció és az annak eszközeit használó emberek biztosítását;

| J. | mivel az internetirányítás többszereplős döntéshozatali modellen alapul, egy olyan folyamaton, amely biztosítja valamennyi érdekelt fél, kormány, civil társadalom, műszaki és tudományos közösség, magánszektor és felhasználó érdemi, inkluzív és elszámoltatható részvételét; |
| --- | --- |

J.

mivel az internetirányítás többszereplős döntéshozatali modellen alapul, egy olyan folyamaton, amely biztosítja valamennyi érdekelt fél, kormány, civil társadalom, műszaki és tudományos közösség, magánszektor és felhasználó érdemi, inkluzív és elszámoltatható részvételét;

| K. | mivel a hírszerző ügynökségek módszeresen gyengítik a titkosítási protokollokat és termékeket, hogy hozzáférhessenek a titkosított kommunikációkhoz és adatokhoz; mivel az Egyesült Államok Nemzetbiztonsági Ügynöksége (NSA) nagyszámú úgynevezett „nulladik napi exploitot”, azaz olyan informatikai biztonsági sérülékenységeket gyűjtött össze, amely a nyilvánosság vagy a termék eladója számára még nem ismert; mivel ezek a tevékenységek aláássák az informatikai biztonság javítására irányuló globális erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

K.

mivel a hírszerző ügynökségek módszeresen gyengítik a titkosítási protokollokat és termékeket, hogy hozzáférhessenek a titkosított kommunikációkhoz és adatokhoz; mivel az Egyesült Államok Nemzetbiztonsági Ügynöksége (NSA) nagyszámú úgynevezett „nulladik napi exploitot”, azaz olyan informatikai biztonsági sérülékenységeket gyűjtött össze, amely a nyilvánosság vagy a termék eladója számára még nem ismert; mivel ezek a tevékenységek aláássák az informatikai biztonság javítására irányuló globális erőfeszítéseket;

| L. | mivel az EU-ban székhellyel rendelkező hírszerző ügynökségek az emberi jogokat sértő tevékenységeket folytatnak; |
| --- | --- |

L.

mivel az EU-ban székhellyel rendelkező hírszerző ügynökségek az emberi jogokat sértő tevékenységeket folytatnak;

| M. | mivel a gyors technológiai fejlődés tükrében a bírói és demokratikus felügyelet és biztosítékok jelentősen alulfejlettek; |
| --- | --- |

M.

mivel a gyors technológiai fejlődés tükrében a bírói és demokratikus felügyelet és biztosítékok jelentősen alulfejlettek;

| N. | mivel az ikt-kat bevonó (kiber)biztonsági és a terrorizmus elleni intézkedések vagy az internet ellenőrzése jelentős mértékű romboló hatással lehetnek az egész világon az emberi jogokra és az egyéni szabadságjogokra, többek között a külföldön tartózkodó vagy külföldre utazó uniós polgárok emberi jogaira és egyéni szabadságjogaira is, különösen akkor, ha hiányzik a szükségszerűségen, az arányosságon és a demokratikus és igazságügyi felügyeleten alapuló jogalap; |
| --- | --- |

N.

mivel az ikt-kat bevonó (kiber)biztonsági és a terrorizmus elleni intézkedések vagy az internet ellenőrzése jelentős mértékű romboló hatással lehetnek az egész világon az emberi jogokra és az egyéni szabadságjogokra, többek között a külföldön tartózkodó vagy külföldre utazó uniós polgárok emberi jogaira és egyéni szabadságjogaira is, különösen akkor, ha hiányzik a szükségszerűségen, az arányosságon és a demokratikus és igazságügyi felügyeleten alapuló jogalap;

| O. | mivel az internet szűrők és a kommunikáció megfigyelése aláássák az emberjog-védők azon képességét, hogy kihasználják az internetben rejlő előnyöket és érzékeny információkat közöljenek, továbbá sértik az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának számos cikkét, amelyek minden személy számára biztosítják a magánélethez való jogot és a véleménynyilvánítás szabadságát; |
| --- | --- |

O.

mivel az internet szűrők és a kommunikáció megfigyelése aláássák az emberjog-védők azon képességét, hogy kihasználják az internetben rejlő előnyöket és érzékeny információkat közöljenek, továbbá sértik az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának számos cikkét, amelyek minden személy számára biztosítják a magánélethez való jogot és a véleménynyilvánítás szabadságát;

| P. | mivel a digitális biztonság és a digitális szabadság alapvető fontosságú, és nem helyettesíthetik egymást, hanem egymást kell erősíteniük; |
| --- | --- |

P.

mivel a digitális biztonság és a digitális szabadság alapvető fontosságú, és nem helyettesíthetik egymást, hanem egymást kell erősíteniük;

| Q. | mivel az Európai Unió csak akkor mutathat példát a digitális szabadságjogok tekintetében, ha e jogokat magán az EU-n belül védelmezik; és mivel kulcsfontosságú az uniós adatvédelmi csomag elfogadása; |
| --- | --- |

Q.

mivel az Európai Unió csak akkor mutathat példát a digitális szabadságjogok tekintetében, ha e jogokat magán az EU-n belül védelmezik; és mivel kulcsfontosságú az uniós adatvédelmi csomag elfogadása;

| R. | mivel sokakat érintő társadalmi érdekek forognak kockán – így az alapvető jogok védelme –, és nem engedhető meg, hogy ezeket csupán a piac határozza meg, és szabályozásra van szükség, |
| --- | --- |

R.

mivel sokakat érintő társadalmi érdekek forognak kockán – így az alapvető jogok védelme –, és nem engedhető meg, hogy ezeket csupán a piac határozza meg, és szabályozásra van szükség,

| S. | mivel az alapvető jogok és a jogállamiság tiszteletben tartása és a digitális megfigyelő technológiát használó hírszerző szolgálatok hatékony parlamenti felügyelete a nemzetközi együttműködés fontos elemei; |
| --- | --- |

S.

mivel az alapvető jogok és a jogállamiság tiszteletben tartása és a digitális megfigyelő technológiát használó hírszerző szolgálatok hatékony parlamenti felügyelete a nemzetközi együttműködés fontos elemei;

| T. | mivel uniós székhelyű vállalatok jelentős piaci részesedéssel rendelkeznek az ikt-k globális piacán, különösen a megfigyelő, követő, hálózati behatoló és nyomon követő technológiák exportja vonatkozásában; |
| --- | --- |

T.

mivel uniós székhelyű vállalatok jelentős piaci részesedéssel rendelkeznek az ikt-k globális piacán, különösen a megfigyelő, követő, hálózati behatoló és nyomon követő technológiák exportja vonatkozásában;

| U. | mivel az exportellenőrzési intézkedések nem érinthetik hátrányosan az informatikai biztonsággal kapcsolatos legitim kutatásokat és az informatikai biztonsági eszközök nem bűnelkövetési célú fejlesztését; |
| --- | --- |

U.

mivel az exportellenőrzési intézkedések nem érinthetik hátrányosan az informatikai biztonsággal kapcsolatos legitim kutatásokat és az informatikai biztonsági eszközök nem bűnelkövetési célú fejlesztését;

| 1. | elismeri, hogy az emberi jogok és az alapvető szabadságok egyetemes érvényűek és globális védelmet kell kapniuk kifejeződésük minden vetületében; hangsúlyozza, hogy a kommunikáció megfigyelése már önmagában sérti a magánélethez való jogot és a szólásszabadságot, amennyiben a megfigyelésre a megfelelő jogi kereteken kívül kerül sor; |
| --- | --- |

1.

elismeri, hogy az emberi jogok és az alapvető szabadságok egyetemes érvényűek és globális védelmet kell kapniuk kifejeződésük minden vetületében; hangsúlyozza, hogy a kommunikáció megfigyelése már önmagában sérti a magánélethez való jogot és a szólásszabadságot, amennyiben a megfigyelésre a megfelelő jogi kereteken kívül kerül sor;

| 2. | felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa az uniós külső fellépések és az ikt-vel kapcsolatos belső politikák koherenciáját; |
| --- | --- |

2.

felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa az uniós külső fellépések és az ikt-vel kapcsolatos belső politikák koherenciáját;

| 3. | úgy véli, hogy a polgárok az egyesült államokbeli NSA által, egyes uniós tagállamok aktív közreműködésével történő tömeges megfigyelése és a politikai vezetők utáni kémkedés, ahogyan azt Edward Snowden feltárta, súlyosan aláásta az EU emberi jogi politikájának hitelességét és az ikt-k hasznosságában való általános bizalmat; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a polgárok az egyesült államokbeli NSA által, egyes uniós tagállamok aktív közreműködésével történő tömeges megfigyelése és a politikai vezetők utáni kémkedés, ahogyan azt Edward Snowden feltárta, súlyosan aláásta az EU emberi jogi politikájának hitelességét és az ikt-k hasznosságában való általános bizalmat;

| 4. | emlékezteti a tagállamokat és az érintett uniós ügynökségeket – így az Europolt és az Eurojustot – az Európai Unió Alapjogi Chartája, a nemzetközi emberi jogi normák és az EU külpolitikai célkitűzései értelmében vállalt kötelezettségeikre, amelyek megtiltják számukra az olyan hírszerzési adatok megosztását, amelyek valamely harmadik országban emberi jogi jogsértéseket eredményezhetnek, valamint emberi jogi jogsértés – pl. jogellenes megfigyelés – eredményeként megszerzett információk használatát, az EU határain kívül; |
| --- | --- |

4.

emlékezteti a tagállamokat és az érintett uniós ügynökségeket – így az Europolt és az Eurojustot – az Európai Unió Alapjogi Chartája, a nemzetközi emberi jogi normák és az EU külpolitikai célkitűzései értelmében vállalt kötelezettségeikre, amelyek megtiltják számukra az olyan hírszerzési adatok megosztását, amelyek valamely harmadik országban emberi jogi jogsértéseket eredményezhetnek, valamint emberi jogi jogsértés – pl. jogellenes megfigyelés – eredményeként megszerzett információk használatát, az EU határain kívül;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a technológiáknak az emberi jogok javítására gyakorolt hatását adott esetben valamennyi uniós politikában és programban érvényre kell juttatni az emberi jogok védelmének és a demokrácia, a jogállamiság, a jó kormányzás és a békés konfliktuskezelés támogatásának elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a technológiáknak az emberi jogok javítására gyakorolt hatását adott esetben valamennyi uniós politikában és programban érvényre kell juttatni az emberi jogok védelmének és a demokrácia, a jogállamiság, a jó kormányzás és a békés konfliktuskezelés támogatásának elősegítése érdekében;

| 6. | felszólít azon technológiák tevékeny fejlesztésére és terjesztésére, amelyek elősegítik az emberi jogok védelmét és előmozdítják az emberek digitális jogait, szabadságjogait és biztonságát, valamint elősegítik a legjobb gyakorlatokat és megfelelő jogszabályi kereteket, és egyúttal garantálják a személyes adatok biztonságát és integritását; sürgeti külön9ösen az EU-t és annak tagállamait, hogy mozdítsák elő a nyílt szabványok, valamint az ingyenes és nyílt forráskódú szoftverek és kriptográfiai technológiák globális használatát; |
| --- | --- |

6.

felszólít azon technológiák tevékeny fejlesztésére és terjesztésére, amelyek elősegítik az emberi jogok védelmét és előmozdítják az emberek digitális jogait, szabadságjogait és biztonságát, valamint elősegítik a legjobb gyakorlatokat és megfelelő jogszabályi kereteket, és egyúttal garantálják a személyes adatok biztonságát és integritását; sürgeti külön9ösen az EU-t és annak tagállamait, hogy mozdítsák elő a nyílt szabványok, valamint az ingyenes és nyílt forráskódú szoftverek és kriptográfiai technológiák globális használatát;

| 7. | felhívja az EU-t, hogy növelje azon szereplők számára nyújtott támogatását, akik az ikt-k vonatkozásában valamennyi szinten a biztonsági és a magánélet védelmét célzó szabványok megerősítésén dolgoznak, ideértve a hardver, szoftver és kommunikációs standardokat, valamint a beépített adatvédelemmel rendelkező keretek között történő hardver- és szoftverfejlesztést; |
| --- | --- |

7.

felhívja az EU-t, hogy növelje azon szereplők számára nyújtott támogatását, akik az ikt-k vonatkozásában valamennyi szinten a biztonsági és a magánélet védelmét célzó szabványok megerősítésén dolgoznak, ideértve a hardver, szoftver és kommunikációs standardokat, valamint a beépített adatvédelemmel rendelkező keretek között történő hardver- és szoftverfejlesztést;

| 8. | felszólít egy emberi jogi és technológiai alapnak a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze keretében való létrehozására; |
| --- | --- |

8.

felszólít egy emberi jogi és technológiai alapnak a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze keretében való létrehozására;

| 9. | sürgeti az magát Uniót is, és különösen az EKSZ-t, hogy az emberijog-védőkkel való kommunikáció során a jogvédők biztonságának kockáztatását elkerülendő és saját kommunikációjának külső megfigyeléstől való védelme érdekében használjon titkosítást; |
| --- | --- |

9.

sürgeti az magát Uniót is, és különösen az EKSZ-t, hogy az emberijog-védőkkel való kommunikáció során a jogvédők biztonságának kockáztatását elkerülendő és saját kommunikációjának külső megfigyeléstől való védelme érdekében használjon titkosítást;

| 10. | felhívja az EU-t, hogy alkalmazzon ingyenes és nyílt forráskódú szoftvereket, és hogy más szereplőket is ösztönözzön erre, mivel ezek a szoftverek biztonságosabbak és az emberi jogok nagyobb fokú tiszteletben tartását biztosítják; |
| --- | --- |

10.

felhívja az EU-t, hogy alkalmazzon ingyenes és nyílt forráskódú szoftvereket, és hogy más szereplőket is ösztönözzön erre, mivel ezek a szoftverek biztonságosabbak és az emberi jogok nagyobb fokú tiszteletben tartását biztosítják;

| 11. | felhívja a figyelmet az ikt-k konfliktusövezetekben való fejlesztésének fontosságára a békeépítési tevékenységek előmozdítása érdekében, a konfliktusok békés rendezésében részt vevő felek közti biztonságos kommunikáció biztosítása céljából; |
| --- | --- |

11.

felhívja a figyelmet az ikt-k konfliktusövezetekben való fejlesztésének fontosságára a békeépítési tevékenységek előmozdítása érdekében, a konfliktusok békés rendezésében részt vevő felek közti biztonságos kommunikáció biztosítása céljából;

| 12. | kéri a feltételek, referenciaérték és jelentési eljárások végrehajtását annak biztosítása érdekében, hogy az EU által új technológiák harmadik országokban történő fejlesztésére biztosított pénzügyi és technikai támogatást nem használják fel az emberi jogokat sértő módon; |
| --- | --- |

12.

kéri a feltételek, referenciaérték és jelentési eljárások végrehajtását annak biztosítása érdekében, hogy az EU által új technológiák harmadik országokban történő fejlesztésére biztosított pénzügyi és technikai támogatást nem használják fel az emberi jogokat sértő módon;

| 13. | felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy tevékenyen működjenek együtt a harmadik országok kormányaival és a meglévő európai támogatási mechanizmusok és szakpolitikai eszközök segítségével továbbra is támogassák, képezzék és ruházzák fel felelősséggel a tevékenységeik során ikt-kat alkalmazó emberi jogi jogvédőket, civil társadalmi aktivistákat és független újságírókat, és támogassák az ehhez kapcsolódó alapvető jogokat, például az interneten fellelhető információkhoz való korlátozatlan hozzáférést, a magánélethez és adatvédelemhez fűződő jogot, az online szólás-, gyülekezési és egyesülési szabadságot, a sajtószabadságot, valamint az online közzététel szabadságát; |
| --- | --- |

13.

felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy tevékenyen működjenek együtt a harmadik országok kormányaival és a meglévő európai támogatási mechanizmusok és szakpolitikai eszközök segítségével továbbra is támogassák, képezzék és ruházzák fel felelősséggel a tevékenységeik során ikt-kat alkalmazó emberi jogi jogvédőket, civil társadalmi aktivistákat és független újságírókat, és támogassák az ehhez kapcsolódó alapvető jogokat, például az interneten fellelhető információkhoz való korlátozatlan hozzáférést, a magánélethez és adatvédelemhez fűződő jogot, az online szólás-, gyülekezési és egyesülési szabadságot, a sajtószabadságot, valamint az online közzététel szabadságát;

| 14. | felhívja a figyelmet a visszaélést jelentő személyek és támogatóik, többek között az újságírók nehéz helyzetére azt követően, hogy nyilvánosságra hozzák a harmadik országokbeli, visszaélésszerű megfigyelési gyakorlatokkal kapcsolatos megállapításaikat; úgy véli, hogy az ilyen személyeket emberijog-védőknek kellene tekinteni, így az emberi jogok védelmezőiről szóló uniós iránymutatás értelmében uniós védelmet érdemelnek; ismételten felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat arra, hogy alaposan vizsgálják meg annak lehetőségét, hogy a visszaélést jelentő személyeknek nemzetközi védelmet nyújtsanak a bírósági eljárásokkal szemben; |
| --- | --- |

14.

felhívja a figyelmet a visszaélést jelentő személyek és támogatóik, többek között az újságírók nehéz helyzetére azt követően, hogy nyilvánosságra hozzák a harmadik országokbeli, visszaélésszerű megfigyelési gyakorlatokkal kapcsolatos megállapításaikat; úgy véli, hogy az ilyen személyeket emberijog-védőknek kellene tekinteni, így az emberi jogok védelmezőiről szóló uniós iránymutatás értelmében uniós védelmet érdemelnek; ismételten felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat arra, hogy alaposan vizsgálják meg annak lehetőségét, hogy a visszaélést jelentő személyeknek nemzetközi védelmet nyújtsanak a bírósági eljárásokkal szemben;

| 15. | sajnálja, hogy a biztonsági – például terrorellenes – intézkedéseket egyre gyakrabban használják ürügyként a magánélethez való jog megsértésére, valamint az emberijog-védők, újságírók és politikai aktivisták jogszerű tevékenységei elleni szigorú fellépésre; ismételten hangot ad annak a határozott meggyőződésének, mely szerint a nemzetbiztonság soha nem indokolhatja a nem célirányos, titkos vagy tömeges megfigyelési programokat; kitart amellett, hogy az ilyen intézkedések meghozatala során szigorúan be kell tartani a jogállamiság elveit és az emberi jogi normákat, többek között a magánélethez és az adatvédelemhez való jogot; |
| --- | --- |

15.

sajnálja, hogy a biztonsági – például terrorellenes – intézkedéseket egyre gyakrabban használják ürügyként a magánélethez való jog megsértésére, valamint az emberijog-védők, újságírók és politikai aktivisták jogszerű tevékenységei elleni szigorú fellépésre; ismételten hangot ad annak a határozott meggyőződésének, mely szerint a nemzetbiztonság soha nem indokolhatja a nem célirányos, titkos vagy tömeges megfigyelési programokat; kitart amellett, hogy az ilyen intézkedések meghozatala során szigorúan be kell tartani a jogállamiság elveit és az emberi jogi normákat, többek között a magánélethez és az adatvédelemhez való jogot;

| 16. | felszólítja az EKSZ-t és a Bizottságot arra, hogy a harmadik országokkal folytatott politikai párbeszédeik, valamint fejlesztési együttműködési programjaik során mozdítsák elő a biztonsági és hírszerző szolgálatok demokratikus felügyeletét; sürgeti a Bizottságot, hogy támogassa a harmadik országok azon civil társadalmi szervezeteit és jogalkotó szerveit, amelyek a nemzetbiztonsági szolgálatok felügyeletének, átláthatóságának és elszámoltathatóságának fokozását tűzték ki célul; szorgalmazza, hogy az emberi jogokról és a demokratizálásról szóló jövőbeli uniós cselekvési tervbe építsenek be ezzel kapcsolatos konkrét kötelezettségvállalásokat; |
| --- | --- |

16.

felszólítja az EKSZ-t és a Bizottságot arra, hogy a harmadik országokkal folytatott politikai párbeszédeik, valamint fejlesztési együttműködési programjaik során mozdítsák elő a biztonsági és hírszerző szolgálatok demokratikus felügyeletét; sürgeti a Bizottságot, hogy támogassa a harmadik országok azon civil társadalmi szervezeteit és jogalkotó szerveit, amelyek a nemzetbiztonsági szolgálatok felügyeletének, átláthatóságának és elszámoltathatóságának fokozását tűzték ki célul; szorgalmazza, hogy az emberi jogokról és a demokratizálásról szóló jövőbeli uniós cselekvési tervbe építsenek be ezzel kapcsolatos konkrét kötelezettségvállalásokat;

| 17. | szorgalmazza, hogy a Tanács és a Bizottság a harmadik országokkal fenntartott kapcsolatok minden formájában – többek között a csatlakozási tárgyalások, a kereskedelmi tárgyalások, az emberi jogi párbeszédek és a diplomáciai kapcsolatok keretében – mozdítsa elő a digitális szabadságokat és az internethez való korlátlan hozzáférést; |
| --- | --- |

17.

szorgalmazza, hogy a Tanács és a Bizottság a harmadik országokkal fenntartott kapcsolatok minden formájában – többek között a csatlakozási tárgyalások, a kereskedelmi tárgyalások, az emberi jogi párbeszédek és a diplomáciai kapcsolatok keretében – mozdítsa elő a digitális szabadságokat és az internethez való korlátlan hozzáférést;

| 18. | elismeri, hogy az internet olyan nyilvános térré és piaccá nőtte ki magát, amelyhez az információ szabad áramlása, valamint az ikt-khoz való hozzáférés elengedhetetlen; ezért hangsúlyozza, hogy a digitális szabadságot és a szabad kereskedelmet elő is kell mozdítani és védelmezni is kell egyszerre; |
| --- | --- |

18.

elismeri, hogy az internet olyan nyilvános térré és piaccá nőtte ki magát, amelyhez az információ szabad áramlása, valamint az ikt-khoz való hozzáférés elengedhetetlen; ezért hangsúlyozza, hogy a digitális szabadságot és a szabad kereskedelmet elő is kell mozdítani és védelmezni is kell egyszerre;

| 19. | felszólít arra, hogy a harmadik országokkal kötendő valamennyi megállapodásba illesszenek bele olyan feltételességi záradékokat, amelyek egyértelműen kimondják a digitális szabadságok, a hálózatsemlegesség, az internethez való korlátlan és cenzúra nélküli hozzáférés, a magánélethez való jog és az adatvédelem elősegítése, garantálása és tiszteletben tartása biztosításának szükségességét; |
| --- | --- |

19.

felszólít arra, hogy a harmadik országokkal kötendő valamennyi megállapodásba illesszenek bele olyan feltételességi záradékokat, amelyek egyértelműen kimondják a digitális szabadságok, a hálózatsemlegesség, az internethez való korlátlan és cenzúra nélküli hozzáférés, a magánélethez való jog és az adatvédelem elősegítése, garantálása és tiszteletben tartása biztosításának szükségességét;

| 20. | sürgeti az Uniót, hogy szálljon síkra amellett, hogy az emberijog-védők számára ne legyen büntetendő a titkosítás, a cenzúraelkerülés és a magánélet védelmét szolgáló informatikai eszközök használata, oly módon, hogy elutasítja a titkosítás alkalmazásának korlátozását az Unión belül, és felelősségre vonja azokat a harmadik országbeli kormányokat, amelyek ilyen bűntettekkel vádolják az emberijog-védőket; |
| --- | --- |

20.

sürgeti az Uniót, hogy szálljon síkra amellett, hogy az emberijog-védők számára ne legyen büntetendő a titkosítás, a cenzúraelkerülés és a magánélet védelmét szolgáló informatikai eszközök használata, oly módon, hogy elutasítja a titkosítás alkalmazásának korlátozását az Unión belül, és felelősségre vonja azokat a harmadik országbeli kormányokat, amelyek ilyen bűntettekkel vádolják az emberijog-védőket;

| 21. | sürgeti az Uniót, hogy szálljon síkra amellett, hogy ne legyen büntetendő a titkosítás, valamint a cenzúra elleni és a magánélet védelmét szolgáló informatikai eszközök használata, oly módon, hogy elutasítja a titkosítás alkalmazásának korlátozását az Unión belül, és felelősségre vonja azokat a harmadik országbeli kormányokat, amelyek büntetendővé teszik az ilyen eszközök használatát; |
| --- | --- |

21.

sürgeti az Uniót, hogy szálljon síkra amellett, hogy ne legyen büntetendő a titkosítás, valamint a cenzúra elleni és a magánélet védelmét szolgáló informatikai eszközök használata, oly módon, hogy elutasítja a titkosítás alkalmazásának korlátozását az Unión belül, és felelősségre vonja azokat a harmadik országbeli kormányokat, amelyek büntetendővé teszik az ilyen eszközök használatát;

| 22. | hangsúlyozza, hogy az uniós fejlesztési és emberi jogi politika hatékony megvalósítása megköveteli az ikt-k általános elterjedését és a digitális szakadék áthidalását az alapvető technológiai infrastruktúra biztosítása és a tudáshoz és az információhoz való hozzáférés elősegítése révén a digitális jártasság előmozdítása érdekében, továbbá a nyílt szabványú dokumentumok, valamint adott esetben az ingyenes és nyílt forráskódú szoftverek (elsősorban közintézmények általi) használatának elősegítése révén a nyitottság és az átláthatóság garantálása érdekében – beleértve az adatvédelem megőrzését a digitális világban világszerte – , valamint az ikt-k lehetséges kockázatai és előnyei jobb megértésének garantálása céljából; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy az uniós fejlesztési és emberi jogi politika hatékony megvalósítása megköveteli az ikt-k általános elterjedését és a digitális szakadék áthidalását az alapvető technológiai infrastruktúra biztosítása és a tudáshoz és az információhoz való hozzáférés elősegítése révén a digitális jártasság előmozdítása érdekében, továbbá a nyílt szabványú dokumentumok, valamint adott esetben az ingyenes és nyílt forráskódú szoftverek (elsősorban közintézmények általi) használatának elősegítése révén a nyitottság és az átláthatóság garantálása érdekében – beleértve az adatvédelem megőrzését a digitális világban világszerte – , valamint az ikt-k lehetséges kockázatai és előnyei jobb megértésének garantálása céljából;

| 23. | felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa a fogyatékossággal élők előtt álló digitális akadályok felszámolását; rendkívül fontosnak tartja, hogy a fejlesztéssel és az emberi jogok világszerte történő előmozdításával foglalkozó uniós szakpolitikáknak törekedniük kell a fogyatékossággal élőket sújtó digitális szakadék csökkentésére, valamint arra, hogy biztosítsák a jogok tágabb keretét, különösen az ismeretekhez való hozzáférés, a digitális részvétel, valamint az internet által létrehozott új gazdasági és társadalmi lehetőségekbe történő bevonás tekintetében; |
| --- | --- |

23.

felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa a fogyatékossággal élők előtt álló digitális akadályok felszámolását; rendkívül fontosnak tartja, hogy a fejlesztéssel és az emberi jogok világszerte történő előmozdításával foglalkozó uniós szakpolitikáknak törekedniük kell a fogyatékossággal élőket sújtó digitális szakadék csökkentésére, valamint arra, hogy biztosítsák a jogok tágabb keretét, különösen az ismeretekhez való hozzáférés, a digitális részvétel, valamint az internet által létrehozott új gazdasági és társadalmi lehetőségekbe történő bevonás tekintetében;

| 24. | hangsúlyozza, hogy az emberi jogok megsértésének eseteivel kapcsolatos bizonyítékok jogszerű digitális gyűjtése és terjesztése hozzájárulhat a büntetlenség és a terrorizmus ellen vívott globális küzdelemhez; úgy véli, hogy a nemzetközi, regionális és alkotmányos biztosítékokkal összhangban ezeknek az anyagoknak kellően indokolt esetekben a nemzetközi (büntető)jog értelmében a bírósági eljárások során bizonyítékként elfogadhatónak kell minősülniük; javasolja, hogy a nemzetközi büntetőjog területén hozzanak létre mechanizmusokat olyan eljárások bevezetésére, amelyek révén az ilyen adatokat hitelesíteni lehet, és a bírósági eljárások során bizonyítékként történő felhasználás érdekében össze lehet gyűjteni; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy az emberi jogok megsértésének eseteivel kapcsolatos bizonyítékok jogszerű digitális gyűjtése és terjesztése hozzájárulhat a büntetlenség és a terrorizmus ellen vívott globális küzdelemhez; úgy véli, hogy a nemzetközi, regionális és alkotmányos biztosítékokkal összhangban ezeknek az anyagoknak kellően indokolt esetekben a nemzetközi (büntető)jog értelmében a bírósági eljárások során bizonyítékként elfogadhatónak kell minősülniük; javasolja, hogy a nemzetközi büntetőjog területén hozzanak létre mechanizmusokat olyan eljárások bevezetésére, amelyek révén az ilyen adatokat hitelesíteni lehet, és a bírósági eljárások során bizonyítékként történő felhasználás érdekében össze lehet gyűjteni;

| 25. | sajnálja, hogy az EU-ban gyártott információs és kommunikációs technológiákat és szolgáltatásokat a harmadik országokban egyes magánszemélyek, vállalkozások és hatóságok az emberi jogoknak a (mobil)telefon-hálózatokon és az interneten keresztül cenzúrával, tömeges megfigyeléssel, nyomon követéssel, zavarással, adatszerzéssel, valamint a polgárok és tevékenységeik felkutatásával és követésével történő megsértése konkrét szándékával értékesíthetik és használhatják; aggódik, amiért egyes uniós székhelyű vállalatok rendelkezésre bocsáthatnak ilyen jogsértéseket lehetővé tevő technológiákat és szolgáltatásokat; |
| --- | --- |

25.

sajnálja, hogy az EU-ban gyártott információs és kommunikációs technológiákat és szolgáltatásokat a harmadik országokban egyes magánszemélyek, vállalkozások és hatóságok az emberi jogoknak a (mobil)telefon-hálózatokon és az interneten keresztül cenzúrával, tömeges megfigyeléssel, nyomon követéssel, zavarással, adatszerzéssel, valamint a polgárok és tevékenységeik felkutatásával és követésével történő megsértése konkrét szándékával értékesíthetik és használhatják; aggódik, amiért egyes uniós székhelyű vállalatok rendelkezésre bocsáthatnak ilyen jogsértéseket lehetővé tevő technológiákat és szolgáltatásokat;

| 26. | megjegyzi, hogy az Európai Unió és tagállamai, valamint a harmadik országok biztonságát célzó fenyegetések gyakran olyan egyénektől vagy kisebb csoportoktól érkeznek, amelyek a digitális kommunikációs hálózatokat használják támadásaik megtervezésére és végrehajtására, valamint hogy az ilyen fenyegetések legyőzéséhez szükséges eszközöket és taktikákat folyamatosan felül kell vizsgálni és naprakésszé kell tenni; |
| --- | --- |

26.

megjegyzi, hogy az Európai Unió és tagállamai, valamint a harmadik országok biztonságát célzó fenyegetések gyakran olyan egyénektől vagy kisebb csoportoktól érkeznek, amelyek a digitális kommunikációs hálózatokat használják támadásaik megtervezésére és végrehajtására, valamint hogy az ilyen fenyegetések legyőzéséhez szükséges eszközöket és taktikákat folyamatosan felül kell vizsgálni és naprakésszé kell tenni;

| 27. | úgy véli, hogy az olyan tömeges megfigyelés, amelyet nem indokol a terrortámadás és fenyegetés megnövekedett kockázata, sérti a szükségesség és arányosság elvét, ezért sérti az emberi jogokat is; |
| --- | --- |

27.

úgy véli, hogy az olyan tömeges megfigyelés, amelyet nem indokol a terrortámadás és fenyegetés megnövekedett kockázata, sérti a szükségesség és arányosság elvét, ezért sérti az emberi jogokat is;

| 28. | sürgeti a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a harmadik országok hírszerző szolgálatainak tevékenysége feletti teljes demokratikus ellenőrzést, valamint azt, hogy ellenőrizzék, hogy ezek a szolgálatok a jogállamiság teljes körű tiszteletben tartásával működnek-e, továbbá vonják felelősségre a jogtalanul működő szolgálatokat és személyeket; |
| --- | --- |

28.

sürgeti a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a harmadik országok hírszerző szolgálatainak tevékenysége feletti teljes demokratikus ellenőrzést, valamint azt, hogy ellenőrizzék, hogy ezek a szolgálatok a jogállamiság teljes körű tiszteletben tartásával működnek-e, továbbá vonják felelősségre a jogtalanul működő szolgálatokat és személyeket;

| 29. | figyelemmel a tagállamok és a harmadik országok közötti fokozott együttműködésre és információcserére, ösztönzi a tagállamokat, hogy megfelelő belső ellenőrzés, a végrehajtásra vonatkozó ellenőrzés, valamint bírósági és független parlamenti felügyelet útján biztosítsák az említett szolgálatok és tevékenységeik demokratikus ellenőrzését; |
| --- | --- |

29.

figyelemmel a tagállamok és a harmadik országok közötti fokozott együttműködésre és információcserére, ösztönzi a tagállamokat, hogy megfelelő belső ellenőrzés, a végrehajtásra vonatkozó ellenőrzés, valamint bírósági és független parlamenti felügyelet útján biztosítsák az említett szolgálatok és tevékenységeik demokratikus ellenőrzését;

| 30. | hangsúlyozza, annak biztosítása érdekében, hogy az internetszolgáltatók, a szoftverfejlesztők, a hardvergyártók, a közösségi hálózatépítő szolgáltatások/média, a mobilszolgáltatók és egyebek globális szinten figyelembe vegyék a véghasználók emberi jogait, az uniós jogban el kell fogadni a vállalatok társadalmi felelősségvállalására vonatkozó elveket és a tervezés fázisában az emberi jogok beépítésének azon kritériumait, amelyek az emberi jogokat védő technológiai megoldások és innovációk; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, annak biztosítása érdekében, hogy az internetszolgáltatók, a szoftverfejlesztők, a hardvergyártók, a közösségi hálózatépítő szolgáltatások/média, a mobilszolgáltatók és egyebek globális szinten figyelembe vegyék a véghasználók emberi jogait, az uniós jogban el kell fogadni a vállalatok társadalmi felelősségvállalására vonatkozó elveket és a tervezés fázisában az emberi jogok beépítésének azon kritériumait, amelyek az emberi jogokat védő technológiai megoldások és innovációk;

| 31. | sürgeti az Uniót, hogy biztosítsa a mobilszolgáltatók vagy internetszolgáltatók és a kormányok közötti kapcsolatok nagyobb átláthatóságát, valamint hogy szorgalmazza ezt a harmadik országokkal fenntartott kapcsolataiban, követelve, hogy a mobil- és internetszolgáltatók évente tegyenek közzé átláthatósági jelentéseket, például olyanokat, amelyben szerepelnek a hatóságok által előírt fellépések, valamint a közigazgatási szervek és a mobil-/internetszolgáltatók közötti pénzügyi kapcsolatok; |
| --- | --- |

31.

sürgeti az Uniót, hogy biztosítsa a mobilszolgáltatók vagy internetszolgáltatók és a kormányok közötti kapcsolatok nagyobb átláthatóságát, valamint hogy szorgalmazza ezt a harmadik országokkal fenntartott kapcsolataiban, követelve, hogy a mobil- és internetszolgáltatók évente tegyenek közzé átláthatósági jelentéseket, például olyanokat, amelyben szerepelnek a hatóságok által előírt fellépések, valamint a közigazgatási szervek és a mobil-/internetszolgáltatók közötti pénzügyi kapcsolatok;

| 32. | emlékezteti a vállalati szereplőket arra, hogy globális tevékenységeik során tiszteletben kell tartaniuk az emberi jogokat, függetlenül attól, hogy a felhasználók hol élnek, valamint attól, hogy a fogadó tagállam betartja-e saját emberi jogi kötelezettségeit; felszólítja az ikt-val foglalkozó vállalatokat, különösen az uniós székhelyűeket, hogy hajtsák végre az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-iránymutatásokat, többek között a kellő gondosságra irányuló politikák és kockázatkezelési biztosítékok bevezetésével, valamint hatékony jogorvoslat nyújtásával abban az esetben, ha tevékenységeik az emberi jogokra nézve káros hatással voltak vagy ilyenhez hozzájárultak; |
| --- | --- |

32.

emlékezteti a vállalati szereplőket arra, hogy globális tevékenységeik során tiszteletben kell tartaniuk az emberi jogokat, függetlenül attól, hogy a felhasználók hol élnek, valamint attól, hogy a fogadó tagállam betartja-e saját emberi jogi kötelezettségeit; felszólítja az ikt-val foglalkozó vállalatokat, különösen az uniós székhelyűeket, hogy hajtsák végre az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-iránymutatásokat, többek között a kellő gondosságra irányuló politikák és kockázatkezelési biztosítékok bevezetésével, valamint hatékony jogorvoslat nyújtásával abban az esetben, ha tevékenységeik az emberi jogokra nézve káros hatással voltak vagy ilyenhez hozzájárultak;

| 33. | hangsúlyozza az ikt-val kapcsolatos uniós szabályozások és szankciók uniós szinten történő hatékonyabb végrehajtásának és nyomon követésének szükségességét, ideértve a mindent magukban foglaló mechanizmusok alkalmazását is, a jogszabályok minden fél, köztük a tagállamok általi tiszteletben tartásának és az egyenlő versenyfeltételek megőrzésének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza az ikt-val kapcsolatos uniós szabályozások és szankciók uniós szinten történő hatékonyabb végrehajtásának és nyomon követésének szükségességét, ideértve a mindent magukban foglaló mechanizmusok alkalmazását is, a jogszabályok minden fél, köztük a tagállamok általi tiszteletben tartásának és az egyenlő versenyfeltételek megőrzésének biztosítása érdekében;

| 34. | hangsúlyozza, hogy az alapvető jogok tiszteletben tartása a sikeres terrorellenes politikák alapvető eleme, ideértve a digitális megfigyelési technológiák alkalmazását is; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza, hogy az alapvető jogok tiszteletben tartása a sikeres terrorellenes politikák alapvető eleme, ideértve a digitális megfigyelési technológiák alkalmazását is;

| 35. | üdvözli Wassenaari Megállapodás 2013. decemberi ülésén hozott határozatot a megfigyelést, bűnüldözést és információgyűjtést szolgáló eszközök és hálózati megfigyelő rendszerek területét érintő exportellenőrzésről; emlékeztet arra, hogy az EU kettős felhasználású rendszere – nevezetesen a kettős felhasználású termékekről szóló uniós rendelet – a káros ikt-technológiák nem demokratikus országokba történő kivitelének hatékony és rendszeres ellenőrzése tekintetében továbbra is hiányos; |
| --- | --- |

35.

üdvözli Wassenaari Megállapodás 2013. decemberi ülésén hozott határozatot a megfigyelést, bűnüldözést és információgyűjtést szolgáló eszközök és hálózati megfigyelő rendszerek területét érintő exportellenőrzésről; emlékeztet arra, hogy az EU kettős felhasználású rendszere – nevezetesen a kettős felhasználású termékekről szóló uniós rendelet – a káros ikt-technológiák nem demokratikus országokba történő kivitelének hatékony és rendszeres ellenőrzése tekintetében továbbra is hiányos;

| 36. | sürgeti a Bizottságot, hogy a kettős felhasználással foglalkozó legközelebbi politikai felülvizsgálat és megújítás keretében – az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2014. áprilisi együttes nyilatkozatában foglalt megállapodásnak megfelelően – minél előbb nyújtson be javaslatot a kettős felhasználású technológiák kereskedelmi kivitelének korlátozását és szabályozását szolgáló intelligens és hatékony politikákra vonatkozóan, kezelve az ikt-termékek és -szolgáltatások harmadik országokba irányuló potenciálisan káros exportját; kéri a Bizottságot, hogy illesszen be hatékony biztosítékokat annak megelőzésére, hogy e kiviteli ellenőrzések bármely módon gátolják a kutatást, többek között a tudományos és az IT biztonsági kutatást; |
| --- | --- |

36.

sürgeti a Bizottságot, hogy a kettős felhasználással foglalkozó legközelebbi politikai felülvizsgálat és megújítás keretében – az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2014. áprilisi együttes nyilatkozatában foglalt megállapodásnak megfelelően – minél előbb nyújtson be javaslatot a kettős felhasználású technológiák kereskedelmi kivitelének korlátozását és szabályozását szolgáló intelligens és hatékony politikákra vonatkozóan, kezelve az ikt-termékek és -szolgáltatások harmadik országokba irányuló potenciálisan káros exportját; kéri a Bizottságot, hogy illesszen be hatékony biztosítékokat annak megelőzésére, hogy e kiviteli ellenőrzések bármely módon gátolják a kutatást, többek között a tudományos és az IT biztonsági kutatást;

| 37. | hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak sürgősen képesnek kell lennie arra, hogy pontos és naprakész tájékoztatással szolgáljon a kiviteli engedély kérelmezését illetően bizonytalan társaságok számára a potenciális kereskedelmi ügyletek jogszerűségéről vagy esetleges káros hatásairól; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak sürgősen képesnek kell lennie arra, hogy pontos és naprakész tájékoztatással szolgáljon a kiviteli engedély kérelmezését illetően bizonytalan társaságok számára a potenciális kereskedelmi ügyletek jogszerűségéről vagy esetleges káros hatásairól;

| 38. | felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatokat annak vizsgálatára vonatkozóan, hogyan alkalmazhatók az ikt-kkel kapcsolatos uniós előírások az ilyen technológiák vagy más szolgáltatások olyan harmadik országokba irányuló exportjából fakadó esetlegesen káros hatások megelőzése érdekében, amelyekben az olyan fogalmak, mint a „jogszerű adatszerzés” nem tekinthetők egyenértékűnek az Európai Unióban használatos értelmezésükkel, vagy például ahol nem tartják kellőképpen tiszteletben az emberi jogokat, illetve ahol nincs jogállam; |
| --- | --- |

38.

felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatokat annak vizsgálatára vonatkozóan, hogyan alkalmazhatók az ikt-kkel kapcsolatos uniós előírások az ilyen technológiák vagy más szolgáltatások olyan harmadik országokba irányuló exportjából fakadó esetlegesen káros hatások megelőzése érdekében, amelyekben az olyan fogalmak, mint a „jogszerű adatszerzés” nem tekinthetők egyenértékűnek az Európai Unióban használatos értelmezésükkel, vagy például ahol nem tartják kellőképpen tiszteletben az emberi jogokat, illetve ahol nincs jogállam;

| 39. | megerősíti, hogy az uniós előírásoknak, különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájának kell az elsődleges szempontnak lennie az olyan esetek értékelése során, amikor többek között a kettős felhasználású technológiákat oly módon használják fel, amely korlátozhatja az emberi jogokat; |
| --- | --- |

39.

megerősíti, hogy az uniós előírásoknak, különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájának kell az elsődleges szempontnak lennie az olyan esetek értékelése során, amikor többek között a kettős felhasználású technológiákat oly módon használják fel, amely korlátozhatja az emberi jogokat;

| 40. | felszólít a „nulladik napi exploitok” és a sebezhetőségek kereskedelmét szabályozó politikák kidolgozására annak elkerülése érdekében, hogy az emberi jogokat sértő informatikai támadásokra vagy eszközökhöz való illetéktelen hozzáférésre használják fel őket, ugyanakkor az ilyen szabályoknak nem szabad jelentős hatást gyakorolniuk a tudományos vagy más módon jóhiszemű biztonsági kutatásra; |
| --- | --- |

40.

felszólít a „nulladik napi exploitok” és a sebezhetőségek kereskedelmét szabályozó politikák kidolgozására annak elkerülése érdekében, hogy az emberi jogokat sértő informatikai támadásokra vagy eszközökhöz való illetéktelen hozzáférésre használják fel őket, ugyanakkor az ilyen szabályoknak nem szabad jelentős hatást gyakorolniuk a tudományos vagy más módon jóhiszemű biztonsági kutatásra;

| 41. | sajnálja, hogy az emberi jogokra potenciálisan veszélyt jelentő kettős felhasználású technológiák kereskedelmével foglalkozó bizonyos európai és az EU-ban működő nemzetközi vállalatok egyúttal aktívan együttműködnek olyan rezsimekkel is, amelyekben megsértik az emberi jogokat; |
| --- | --- |

41.

sajnálja, hogy az emberi jogokra potenciálisan veszélyt jelentő kettős felhasználású technológiák kereskedelmével foglalkozó bizonyos európai és az EU-ban működő nemzetközi vállalatok egyúttal aktívan együttműködnek olyan rezsimekkel is, amelyekben megsértik az emberi jogokat;

| 42. | sürgeti a Bizottságot, hogy nyilvánosan zárja ki az ilyen tevékenységekben részt vevő vállalatokat az uniós közbeszerzési eljárásokból, a kutatási- fejlesztési finanszírozásból és minden más pénzügyi támogatásból; |
| --- | --- |

42.

sürgeti a Bizottságot, hogy nyilvánosan zárja ki az ilyen tevékenységekben részt vevő vállalatokat az uniós közbeszerzési eljárásokból, a kutatási- fejlesztési finanszírozásból és minden más pénzügyi támogatásból;

| 43. | kéri a Bizottságot, hogy a technológiai felszerelésekre vonatkozó közbeszerzési eljárások folyamán fordítson megkülönböztetett figyelmet az emberi jogi vonatkozásokra, különösen az e tekintetben megbízhatatlan gyakorlatokat folytató országokban; |
| --- | --- |

43.

kéri a Bizottságot, hogy a technológiai felszerelésekre vonatkozó közbeszerzési eljárások folyamán fordítson megkülönböztetett figyelmet az emberi jogi vonatkozásokra, különösen az e tekintetben megbízhatatlan gyakorlatokat folytató országokban;

| 44. | felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy harmadik országokban az internetirányítási fórumok révén tevékenyen védelmezzék a nyílt internetet, a több érdekelt felet tömörítő döntéshozatali eljárásokat, a hálózatsemlegességet, a digitális szabadságokat és az adatvédelmi biztosítékokat; |
| --- | --- |

44.

felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy harmadik országokban az internetirányítási fórumok révén tevékenyen védelmezzék a nyílt internetet, a több érdekelt felet tömörítő döntéshozatali eljárásokat, a hálózatsemlegességet, a digitális szabadságokat és az adatvédelmi biztosítékokat;

| 45. | elítéli a kódolási protokollok és termékek gyengítését és veszélyeztetését, különösen a titkosszolgálatok részéről, amelyek be akarnak lépni a kódolt kommunikációkba; |
| --- | --- |

45.

elítéli a kódolási protokollok és termékek gyengítését és veszélyeztetését, különösen a titkosszolgálatok részéről, amelyek be akarnak lépni a kódolt kommunikációkba;

| 46. | óva int attól, hogy a bűnüldözés internetes társaságok és szolgáltatók bevonása miatt magánkezekbe kerüljön; |
| --- | --- |

46.

óva int attól, hogy a bűnüldözés internetes társaságok és szolgáltatók bevonása miatt magánkezekbe kerüljön;

| 47. | felszólít a magánszereplők által rendszereik fejlesztésére használt normák és szabványok egyértelművé tételére; |
| --- | --- |

47.

felszólít a magánszereplők által rendszereik fejlesztésére használt normák és szabványok egyértelművé tételére;

| 48. | ismételten hangsúlyozza a technológiák felhasználási összefüggésrendszerére vonatkozó értékelés fontosságát, az emberi jogokra gyakorolt hatásuk maradéktalan felmérése érdekében; |
| --- | --- |

48.

ismételten hangsúlyozza a technológiák felhasználási összefüggésrendszerére vonatkozó értékelés fontosságát, az emberi jogokra gyakorolt hatásuk maradéktalan felmérése érdekében;

| 49. | kifejezetten felszólít olyan eszközök előmozdítására, amelyek lehetővé teszik az internet anonim vagy pszeudo-anonim használatát, felvéve a küzdelmet azzal az egyoldalú nézettel szemben, amely szerint az ilyen eszközök csak bűncselekmények elkövetésére adnak módot, semmint az emberijog-védőket segítik az EU-n belül és kívül; |
| --- | --- |

49.

kifejezetten felszólít olyan eszközök előmozdítására, amelyek lehetővé teszik az internet anonim vagy pszeudo-anonim használatát, felvéve a küzdelmet azzal az egyoldalú nézettel szemben, amely szerint az ilyen eszközök csak bűncselekmények elkövetésére adnak módot, semmint az emberijog-védőket segítik az EU-n belül és kívül;

| 50. | nyomatékosan kéri a Tanácsot, a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy dolgozzanak ki intelligens és hatékony politikákat a kettős felhasználású technológiák kivitelének szabályozására, nemzetközi szinten – többoldalú exportellenőrzési rendszerek keretében és nemzetközi testületeken belül – megoldást találva az ikt-termékek és -szolgáltatások potenciálisan káros exportjának problémájára; |
| --- | --- |

50.

nyomatékosan kéri a Tanácsot, a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy dolgozzanak ki intelligens és hatékony politikákat a kettős felhasználású technológiák kivitelének szabályozására, nemzetközi szinten – többoldalú exportellenőrzési rendszerek keretében és nemzetközi testületeken belül – megoldást találva az ikt-termékek és -szolgáltatások potenciálisan káros exportjának problémájára;

| 51. | hangsúlyozza, hogy az immateriális technológia átadására vonatkozó exportellenőrzések hatékonyságának növelésére irányuló szabályozási változtatás esetén semmiképpen sem szabad gátolni sem a jogszerű kutatást, sem az információhoz való hozzáférést vagy az ingformációk cseréjét, és hogy a potenciális intézkedések, például az általános uniós kiviteli engedélyeknek a kettős felhasználású kutatásra történő kiterjesztése során nem szabad visszatartó hatást gyakorolni a magánszemélyekre vagy a kkv-ra; |
| --- | --- |

51.

hangsúlyozza, hogy az immateriális technológia átadására vonatkozó exportellenőrzések hatékonyságának növelésére irányuló szabályozási változtatás esetén semmiképpen sem szabad gátolni sem a jogszerű kutatást, sem az információhoz való hozzáférést vagy az ingformációk cseréjét, és hogy a potenciális intézkedések, például az általános uniós kiviteli engedélyeknek a kettős felhasználású kutatásra történő kiterjesztése során nem szabad visszatartó hatást gyakorolni a magánszemélyekre vagy a kkv-ra;

| 52. | kéri a tagállamokat annak biztosítására, hogy a meglévő és jövőbeli exportellenőrzési politikák ne korlátozzák a jogszerű biztonsági kutatást végző kutatók tevékenységeit, és hogy az exportellenőrzéseket jóhiszeműen, kizárólag azon egyértelműen meghatározott technológiákra alkalmazzák, amelyek rendeltetése a tömeges megfigyelés, cenzúra, a zavarás, az adatszerzés, az átvilágítás, valamint a polgárok felkutatása és nyomon követése, továbbá tevékenységeik felderítése (mobil) telefonos hálózataikon; |
| --- | --- |

52.

kéri a tagállamokat annak biztosítására, hogy a meglévő és jövőbeli exportellenőrzési politikák ne korlátozzák a jogszerű biztonsági kutatást végző kutatók tevékenységeit, és hogy az exportellenőrzéseket jóhiszeműen, kizárólag azon egyértelműen meghatározott technológiákra alkalmazzák, amelyek rendeltetése a tömeges megfigyelés, cenzúra, a zavarás, az adatszerzés, az átvilágítás, valamint a polgárok felkutatása és nyomon követése, továbbá tevékenységeik felderítése (mobil) telefonos hálózataikon;

| 53. | ismételten emlékeztet arra, hogy az ad hoc, vezeték nélküli mesh technológiák komoly lehetőségeket kínálnak készenléti hálózatok rendelkezésére bocsátására olyan övezetekben, ahol internet nincsen vagy blokkolják, és segítséget adhat az emberi jogok előmozdításában; |
| --- | --- |

53.

ismételten emlékeztet arra, hogy az ad hoc, vezeték nélküli mesh technológiák komoly lehetőségeket kínálnak készenléti hálózatok rendelkezésére bocsátására olyan övezetekben, ahol internet nincsen vagy blokkolják, és segítséget adhat az emberi jogok előmozdításában;

| 54. | kéri a Bizottságot független szakértői csoport felállítására, amelynek feladata az ikt-kra vonatkozó meglévő uniós előírások hatásainak értékelése az emberi jogok szempontjából azzal a céllal, hogy ajánlásokat tegyen olyan kiigazításokra, amelyek növelik az emberi jogok védelmét, különösen a rendszerek kivitele esetén; |
| --- | --- |

54.

kéri a Bizottságot független szakértői csoport felállítására, amelynek feladata az ikt-kra vonatkozó meglévő uniós előírások hatásainak értékelése az emberi jogok szempontjából azzal a céllal, hogy ajánlásokat tegyen olyan kiigazításokra, amelyek növelik az emberi jogok védelmét, különösen a rendszerek kivitele esetén;

| 55. | elismeri, hogy a technológiai fejlődés kihívást jelent a jogi rendszerek számára, amelyeknek az új körülményekhez kell igazodniuk; hangsúlyozza továbbá annak jelentőségét, hogy a jogalkotók nagyobb figyelmet fordítsanak a digitális gazdasággal kapcsolatos kérdésekre; |
| --- | --- |

55.

elismeri, hogy a technológiai fejlődés kihívást jelent a jogi rendszerek számára, amelyeknek az új körülményekhez kell igazodniuk; hangsúlyozza továbbá annak jelentőségét, hogy a jogalkotók nagyobb figyelmet fordítsanak a digitális gazdasággal kapcsolatos kérdésekre;

| 56. | felszólítja a Bizottságot, hogy vonja be a civil társadalmat és a független szakértőket, közöttük biztonsági kutatókat a harmadik országokban az ikt területébe a naprakész szakértelem biztosítása érdekében, amelynek eredményeként időtálló lesz a döntéshozatal; |
| --- | --- |

56.

felszólítja a Bizottságot, hogy vonja be a civil társadalmat és a független szakértőket, közöttük biztonsági kutatókat a harmadik országokban az ikt területébe a naprakész szakértelem biztosítása érdekében, amelynek eredményeként időtálló lesz a döntéshozatal;

| 57. | hangsúlyozza, hogy el kell kerülni a nem kívánatos következményeket, például a tudományos és más típusú jóhiszemű kutatás és fejlesztés, az információcsere és az információhoz való hozzáférés, az oktatás révén megszerezhető, feltétlenül szükséges digitális ismeretek vagy az emberi jogokat előmozdító technológiák kivitelének korlátozását vagy visszatartását; |
| --- | --- |

57.

hangsúlyozza, hogy el kell kerülni a nem kívánatos következményeket, például a tudományos és más típusú jóhiszemű kutatás és fejlesztés, az információcsere és az információhoz való hozzáférés, az oktatás révén megszerezhető, feltétlenül szükséges digitális ismeretek vagy az emberi jogokat előmozdító technológiák kivitelének korlátozását vagy visszatartását;

| 58. | úgy véli, hogy a kormányok és a magánszereplők digitális területen, többek között az Internetirányítási Fórumon megvalósuló globális együttműködése szükségessé teszi az egyértelmű fékeket és ellensúlyokat, és nem vezethet a demokratikus és az igazságügyi felügyelet meggyengítéséhez; |
| --- | --- |

58.

úgy véli, hogy a kormányok és a magánszereplők digitális területen, többek között az Internetirányítási Fórumon megvalósuló globális együttműködése szükségessé teszi az egyértelmű fékeket és ellensúlyokat, és nem vezethet a demokratikus és az igazságügyi felügyelet meggyengítéséhez;

| 59. | megjegyzi, hogy az önkéntességen alapuló megközelítés nem elégséges, és hogy kötelező erejű intézkedésekre van szükség a vállalatok arra történő ösztönzéséhez, hogy termékeik kereskedelmi forgalmazását megelőzően figyelembe vegyék az adott ország emberi jogi megítélését, és értékeljék, hogy technológiáik milyen hatást gyakorolnak majd az emberijog-védőkre és a kormány bírálóira; |
| --- | --- |

59.

megjegyzi, hogy az önkéntességen alapuló megközelítés nem elégséges, és hogy kötelező erejű intézkedésekre van szükség a vállalatok arra történő ösztönzéséhez, hogy termékeik kereskedelmi forgalmazását megelőzően figyelembe vegyék az adott ország emberi jogi megítélését, és értékeljék, hogy technológiáik milyen hatást gyakorolnak majd az emberijog-védőkre és a kormány bírálóira;

| 60. | véleménye szerint az erősen érzékeny termékek kivitelét még azelőtt kell ellenőrizni, mielőtt azok elhagyják az EU területét, és a jogszabályok megsértésének esetében büntetéseket kell alkalmazni; |
| --- | --- |

60.

véleménye szerint az erősen érzékeny termékek kivitelét még azelőtt kell ellenőrizni, mielőtt azok elhagyják az EU területét, és a jogszabályok megsértésének esetében büntetéseket kell alkalmazni;

| 61. | kéri, hogy minden magánszemélynek joga legyen a kódoláshoz, és hogy hozzák létre a szükséges feltételeket ahhoz, hogy a kódolási művelet elvégezhető legyen; véleménye szerint az ellenőrzések feladatát a végfelhasználónak kell elvégeznie, akinek rendelkeznie kell az ilyen ellenőrzések megfelelő lebonyolításához szükséges képességekkel; |
| --- | --- |

61.

kéri, hogy minden magánszemélynek joga legyen a kódoláshoz, és hogy hozzák létre a szükséges feltételeket ahhoz, hogy a kódolási művelet elvégezhető legyen; véleménye szerint az ellenőrzések feladatát a végfelhasználónak kell elvégeznie, akinek rendelkeznie kell az ilyen ellenőrzések megfelelő lebonyolításához szükséges képességekkel;

| 62. | kéri „end to end” kódolási normák magától értetődő bevezetését minden kommunikációs szolgáltatás esetében, megnehezítve a kormányok, a titkosszolgálatok és a megfigyelő szervek számára a tartalom elolvasását; |
| --- | --- |

62.

kéri „end to end” kódolási normák magától értetődő bevezetését minden kommunikációs szolgáltatás esetében, megnehezítve a kormányok, a titkosszolgálatok és a megfigyelő szervek számára a tartalom elolvasását;

| 63. | hangsúlyozza a kormányzati titkosszolgálatok különleges felelősségét a bizalom kiépítésében, és felszólít a tömeges megfigyelés felszámolására; úgy véli, hogy az európai polgárok hazai és külföldi titkosszolgálatok általi megfigyelésével foglalkozni kell, és véget kell annak vetni; |
| --- | --- |

63.

hangsúlyozza a kormányzati titkosszolgálatok különleges felelősségét a bizalom kiépítésében, és felszólít a tömeges megfigyelés felszámolására; úgy véli, hogy az európai polgárok hazai és külföldi titkosszolgálatok általi megfigyelésével foglalkozni kell, és véget kell annak vetni;

| 64. | ellenzi az európai megfigyelési technológiák és cenzúrázási kereskedelmét és forgalmazását önkényuralmi rezsimeknek, amelyekben nem létezik a jogállamiság; |
| --- | --- |

64.

ellenzi az európai megfigyelési technológiák és cenzúrázási kereskedelmét és forgalmazását önkényuralmi rezsimeknek, amelyekben nem létezik a jogállamiság;

| 65. | felszólít a visszaélést bejelentő személyek nemzetközi védelmének bővítésére, és bátorítja a tagállamokat, hogy ők is hozzanak jogszabályokat az ilyen személyek védelmére; |
| --- | --- |

65.

felszólít a visszaélést bejelentő személyek nemzetközi védelmének bővítésére, és bátorítja a tagállamokat, hogy ők is hozzanak jogszabályokat az ilyen személyek védelmére;

| 66. | kéri a digitális és adatvédelmi jogokért felelős ENSZ-megbízott kinevezését, és kéri, hogy hogy az emberi jogokért felelős európai biztos hatáskörét terjesszék ki oly módon, hogy lehetségessé váljon a technológia emberi jogok szempontjából történő megítélése; |
| --- | --- |

66.

kéri a digitális és adatvédelmi jogokért felelős ENSZ-megbízott kinevezését, és kéri, hogy hogy az emberi jogokért felelős európai biztos hatáskörét terjesszék ki oly módon, hogy lehetségessé váljon a technológia emberi jogok szempontjából történő megítélése;

| 67. | intézkedéseket kér annak biztosítása érdekében, hogy a világon mindenütt biztosított legyen az aktivisták, az újságírók és a polgárok magánéletének védelme, és hogy az internet segítségével hálózatokat alkothassanak; |
| --- | --- |

67.

intézkedéseket kér annak biztosítása érdekében, hogy a világon mindenütt biztosított legyen az aktivisták, az újságírók és a polgárok magánéletének védelme, és hogy az internet segítségével hálózatokat alkothassanak;

| 68. | nyomatékosan hangsúlyozza az internethez való hozzáférés jogát emberi jognak kell elismerni, és intézkedéseket kér a digitális megosztottság felszámolása érdekében; |
| --- | --- |

68.

nyomatékosan hangsúlyozza az internethez való hozzáférés jogát emberi jognak kell elismerni, és intézkedéseket kér a digitális megosztottság felszámolása érdekében;

| 69. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az EKSZ-nek. |
| --- | --- |

69.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az EKSZ-nek.

---

(1)  http://eeas.europa.eu/delegations/un_geneva/press_corner/focus/events/2012/20120625_en.htm.

(2)  http://eeas.europa.eu/delegations/documents/eu_human_rights_guidelines_on_freedom_of_expression_online_and_offline_en.pdf.

(3)  http://www.osce.org/fom/80723?download=true.

(4)  http://www.osce.org/fom/127656?download=true .

(5)  http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/N14/545/19/PDF/N1454519.pdf?OpenElement.

(6)  http://www.ohchr.org/EN/HRBodies/HRC/RegularSessions/Session27/Documents/A-HRC-27-37_en.doc.

(7)  http://website-pace.net/documents/19838/1085720/20150126-MassSurveillance-EN.pdf/df5aae25-6cfe-450a-92a6-e903af10b7a2.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0230.

(9)  http://www.ohchr.org/Documents/Publications/GuidingPrinciplesBusinessHR_EN.pdf?v=1392752313000/_/jcr:system/jcr:versionstorage/12/52/13/125213a0-e4bc-4a15-bb96-9930bb8fb6a1/1.3/jcr:frozennode

(10)  http://www.oecd.org/daf/inv/mne/48004323.pdf

(11)  http://www.oecd-ilibrary.org/docserver/download/2014091e.pdf?expires=1423160236&id=id&accname=ocid194994&checksum=D1FC664FBCEA28FC856AE63932715B3C

(12)  https://www.icann.org/en/system/files/files/annual-report-2013-en.pdf

(13)  COM(2014)0072.

(14)  http://netmundial.br/wp-content/uploads/2014/04/NETmundial-Multistakeholder-Document.pdf

(15)  HL L 173., 2014.6.12., 79.o.

(16)  HL L 173., 2014.6.12., 82.o.

(17)  COM(2014)0244.

(18)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0470.

(19)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0274.

(20)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0079.

(21)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0033.

(22)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0076.

(23)  http://www.europarl.europa.eu/document/activities/cont/201403/20140307ATT80674/20140307ATT80674EN.pdf.

---

| 22.9.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/51 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/51

---

P8_TA(2015)0289

Az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelme: a közös agrárpolitika teljesítményalapú ellenőrzése felé

Az Európai Parlament 2015. szeptember 8-i állásfoglalása az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelméről: a közös agrárpolitika teljesítményalapú ellenőrzése felé (2014/2234(INI))

(2017/C 316/04)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék egyes, a közös agrárpolitikára vonatkozó rendeletjavaslatokról szóló, a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó 1/2012. sz. véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék egyes, a közös agrárpolitikára vonatkozó rendeletjavaslatokról szóló, a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó 1/2012. sz. véleményére,

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék egységes ellenőrzési modellről szóló 2/2004. számú véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék egységes ellenőrzési modellről szóló 2/2004. számú véleményére,

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék 16/2013. számú, „Az egységes ellenőrzés (single audit) áttekintése, avagy a Bizottság milyen mértékben támaszkodik a tagállami ellenőrző hatóságokra a kohéziós politikában” című 16/2013. számú különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék 16/2013. számú, „Az egységes ellenőrzés (single audit) áttekintése, avagy a Bizottság milyen mértékben támaszkodik a tagállami ellenőrző hatóságokra a kohéziós politikában” című 16/2013. számú különjelentésére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság 2013-as éves tevékenységi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság 2013-as éves tevékenységi jelentésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A8-0240/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A8-0240/2015),

| A. | mivel a közös agrárpolitikai (KAP) reformok két fordulója után a szabályok szerteágazóbbak és összetettebbek lettek; |
| --- | --- |

A.

mivel a közös agrárpolitikai (KAP) reformok két fordulója után a szabályok szerteágazóbbak és összetettebbek lettek;

| B. | mivel az összetettebb szabályok miatt több hibát követnek el helyben; |
| --- | --- |

B.

mivel az összetettebb szabályok miatt több hibát követnek el helyben;

| C. | mivel a KAP céljait teljesíteni kell, és egyúttal a KAP eredményes végrehajtása érdekében biztosítani kell a kölcsönös megértést és a bizalmat valamennyi uniós intézmény, nemzeti és regionális testület között; |
| --- | --- |

C.

mivel a KAP céljait teljesíteni kell, és egyúttal a KAP eredményes végrehajtása érdekében biztosítani kell a kölcsönös megértést és a bizalmat valamennyi uniós intézmény, nemzeti és regionális testület között;

| D. | mivel a KAP eredményesebb és hatékonyabb reformjához egyszerűsítésre és az adminisztratív terhek csökkentésére van szükség, hogy a KAP céljai teljesüljenek; |
| --- | --- |

D.

mivel a KAP eredményesebb és hatékonyabb reformjához egyszerűsítésre és az adminisztratív terhek csökkentésére van szükség, hogy a KAP céljai teljesüljenek;

| E. | mivel jelenleg az ellenőrzési költségek és az érdekelt felek és a gazdálkodók felé történő tanácsadás költségei tagállami szinten évente mintegy négymilliárd eurót tesznek ki, és a KAP legutóbbi reformjának következtében valószínűleg emelkedni fognak, ahogy az a hibaarányokkal is előfordulhat, különös tekintettel a „zöldebbé tétellel” kapcsolatos intézkedések bevezetésére; |
| --- | --- |

E.

mivel jelenleg az ellenőrzési költségek és az érdekelt felek és a gazdálkodók felé történő tanácsadás költségei tagállami szinten évente mintegy négymilliárd eurót tesznek ki, és a KAP legutóbbi reformjának következtében valószínűleg emelkedni fognak, ahogy az a hibaarányokkal is előfordulhat, különös tekintettel a „zöldebbé tétellel” kapcsolatos intézkedések bevezetésére;

| F. | mivel a 2013-as reform jelentős változásokat eredményezett azon adatok tekintetében, amelyeket a mezőgazdasági termelőknek a pályázatokkal együtt és kérelmeik alátámasztásához be kell nyújtaniuk, és olyan új követelményeket támaszt, amelyek azt kockáztatják, hogy a kezdeti tanulási és alkalmazkodási fázisban magasabb lesz a hibaarány; |
| --- | --- |

F.

mivel a 2013-as reform jelentős változásokat eredményezett azon adatok tekintetében, amelyeket a mezőgazdasági termelőknek a pályázatokkal együtt és kérelmeik alátámasztásához be kell nyújtaniuk, és olyan új követelményeket támaszt, amelyek azt kockáztatják, hogy a kezdeti tanulási és alkalmazkodási fázisban magasabb lesz a hibaarány;

| G. | mivel fontos, hogy a szereplőket ne sújtsa aránytalanul magas számú vizsgálat; |
| --- | --- |

G.

mivel fontos, hogy a szereplőket ne sújtsa aránytalanul magas számú vizsgálat;

| H. | mivel a KAP céljait teljesíteni kell, és egyúttal a KAP eredményes végrehajtása érdekében biztosítani kell a kölcsönös megértést és a bizalmat valamennyi uniós intézmény, nemzeti és regionális testület között; |
| --- | --- |

H.

mivel a KAP céljait teljesíteni kell, és egyúttal a KAP eredményes végrehajtása érdekében biztosítani kell a kölcsönös megértést és a bizalmat valamennyi uniós intézmény, nemzeti és regionális testület között;

| I. | mivel a gazdálkodókat olyan szolgáltatások nyújtására ösztönzik, mint a táj, a mezőgazdasági területek biológiai sokfélesége és az éghajlati stabilitás megőrzése, noha ezeknek nincsen piaci értékük; |
| --- | --- |

I.

mivel a gazdálkodókat olyan szolgáltatások nyújtására ösztönzik, mint a táj, a mezőgazdasági területek biológiai sokfélesége és az éghajlati stabilitás megőrzése, noha ezeknek nincsen piaci értékük;

| J. | mivel jelenleg az ellenőrzési költségek és az érdekelt felek és a gazdálkodók felé történő tanácsadás tagállami szinten mintegy négymilliárd eurót tehet ki; hangsúlyozza, hogy minimálisra kell csökkenteni az ellenőrzések költségeit és adminisztratív terheit; |
| --- | --- |

J.

mivel jelenleg az ellenőrzési költségek és az érdekelt felek és a gazdálkodók felé történő tanácsadás tagállami szinten mintegy négymilliárd eurót tehet ki; hangsúlyozza, hogy minimálisra kell csökkenteni az ellenőrzések költségeit és adminisztratív terheit;

| K. | mivel a teljesítményalapú ellenőrzések hasznos módszerré válhatnak, míg a közigazgatási szervek részéről stabilitásra és ösztönző jellegű megközelítésre van szükség a végső kedvezményezettek bizalmának megszilárdítása érdekében; emlékeztet azonban arra, hogy az „egy kaptafára készült” rendszert nem lehet ráerőltetni a különböző típusú és méretű uniós mezőgazdasági üzemekre; |
| --- | --- |

K.

mivel a teljesítményalapú ellenőrzések hasznos módszerré válhatnak, míg a közigazgatási szervek részéről stabilitásra és ösztönző jellegű megközelítésre van szükség a végső kedvezményezettek bizalmának megszilárdítása érdekében; emlékeztet azonban arra, hogy az „egy kaptafára készült” rendszert nem lehet ráerőltetni a különböző típusú és méretű uniós mezőgazdasági üzemekre;

| L. | mivel a közös agrárpolitika legutóbbi reformja során bevezetett kizöldítési intézkedések célja a jobb mezőgazdasági fenntarthatóság elérése különböző eszközök hatása révén:






  — | egyszerűsített és célzottabb kölcsönös megfeleltetés; |
| --- | --- | --- |

L.

mivel a közös agrárpolitika legutóbbi reformja során bevezetett kizöldítési intézkedések célja a jobb mezőgazdasági fenntarthatóság elérése különböző eszközök hatása révén:

—

egyszerűsített és célzottabb kölcsönös megfeleltetés;

| — | a kizöldítést célzó közvetlen támogatások és olyan önkéntes intézkedések, amelyek a vidékfejlesztés keretében jótékonyan hatnak a környezetre és az éghajlatváltozásra; |
| --- | --- |

—

a kizöldítést célzó közvetlen támogatások és olyan önkéntes intézkedések, amelyek a vidékfejlesztés keretében jótékonyan hatnak a környezetre és az éghajlatváltozásra;

| M. | mivel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság (1) néhány kifizető ügynökség esetében szükségesnek ítélte meg 51 fenntartás kiadását; |
| --- | --- |

M.

mivel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság (1) néhány kifizető ügynökség esetében szükségesnek ítélte meg 51 fenntartás kiadását;

| 1. | egyetért az Európai Számvevőszék véleményével, miszerint „a 2014–2020-ra vonatkozó közös agrárpolitikai kiadásokat meghatározó szabályok továbbra is összetettek” (2). mindazonáltal emlékeztet arra, hogy a KAP komplexitása az Európában folytatott gazdálkodási módok sokféleségének következménye, továbbá hogy a KAP egyszerűsítése nem járhat a már elfogadott eszközök felszámolásával; |
| --- | --- |

1.

egyetért az Európai Számvevőszék véleményével, miszerint „a 2014–2020-ra vonatkozó közös agrárpolitikai kiadásokat meghatározó szabályok továbbra is összetettek” (2). mindazonáltal emlékeztet arra, hogy a KAP komplexitása az Európában folytatott gazdálkodási módok sokféleségének következménye, továbbá hogy a KAP egyszerűsítése nem járhat a már elfogadott eszközök felszámolásával;

| 2. | kevésbé bürokratikus KAP-ot szorgalmaz azzal a céllal, hogy csökkentsék a hibaarányt, és olyan eszközök bevezetését, amelyek lehetővé teszik a hiba és a csalás közötti különbségtételt; |
| --- | --- |

2.

kevésbé bürokratikus KAP-ot szorgalmaz azzal a céllal, hogy csökkentsék a hibaarányt, és olyan eszközök bevezetését, amelyek lehetővé teszik a hiba és a csalás közötti különbségtételt;

| 3. | felszólít arra, hogy mikor felhasználják az ellenőrzések megállapításait és kiszabják az esetleges szankciókat, tegyenek különbséget a nem szándékos mulasztások és a csalások között, mivel a mulasztások általában nem okoznak semmilyen pénzügyi kárt az adófizetőknek; |
| --- | --- |

3.

felszólít arra, hogy mikor felhasználják az ellenőrzések megállapításait és kiszabják az esetleges szankciókat, tegyenek különbséget a nem szándékos mulasztások és a csalások között, mivel a mulasztások általában nem okoznak semmilyen pénzügyi kárt az adófizetőknek;

| 4. | kevésbé bürokratikus KAP-ot szorgalmaz, amely egyértelműen végrehajtható és értelmezhető azzal a céllal, hogy csökkentsék a hibaarányt, és olyan eszközöket vezessenek be, amelyek lehetővé teszik a hiba és a csalás közötti különbségtételt, ugyanakkor biztosítsa, hogy a mezőgazdasági termelők továbbra is képesek legyenek a nélkülözhetetlen élelmiszer-termelésre, amely a politika lényegét képezi; úgy ítéli meg, hogy a komplexitás kezelésének folytatása és a KAP egyszerűsítése kulcsfontosságú ahhoz, hogy a jövőbeni virágzó uniós mezőgazdasági ágazat biztosítása érdekében új belépőket vonzzanak a mezőgazdaságba és meg is tartsák őket és készségeiket; e tekintetben a szabályozás javítása program alapján határozottabb intézkedéseket vár el; üdvözli a Bizottság azon döntését, hogy a közvetlen kifizetési kérelmek határidejét egy hónappal meghosszabbítja, és úgy véli, hogy ez a KAP hibaarányának csökkentéséhez vezető lépés; |
| --- | --- |

4.

kevésbé bürokratikus KAP-ot szorgalmaz, amely egyértelműen végrehajtható és értelmezhető azzal a céllal, hogy csökkentsék a hibaarányt, és olyan eszközöket vezessenek be, amelyek lehetővé teszik a hiba és a csalás közötti különbségtételt, ugyanakkor biztosítsa, hogy a mezőgazdasági termelők továbbra is képesek legyenek a nélkülözhetetlen élelmiszer-termelésre, amely a politika lényegét képezi; úgy ítéli meg, hogy a komplexitás kezelésének folytatása és a KAP egyszerűsítése kulcsfontosságú ahhoz, hogy a jövőbeni virágzó uniós mezőgazdasági ágazat biztosítása érdekében új belépőket vonzzanak a mezőgazdaságba és meg is tartsák őket és készségeiket; e tekintetben a szabályozás javítása program alapján határozottabb intézkedéseket vár el; üdvözli a Bizottság azon döntését, hogy a közvetlen kifizetési kérelmek határidejét egy hónappal meghosszabbítja, és úgy véli, hogy ez a KAP hibaarányának csökkentéséhez vezető lépés;

| 5. | sürgeti, hogy a hibaarány csökkentése érdekében a nemzeti hatóságok és a mezőgazdasági termelők kapjanak világosabb iránymutatást; |
| --- | --- |

5.

sürgeti, hogy a hibaarány csökkentése érdekében a nemzeti hatóságok és a mezőgazdasági termelők kapjanak világosabb iránymutatást;

| 6. | támogatja a Bizottság azon kezdeményezését, hogy a gyorsan végrehajtható intézkedések azonnali vizsgálatával együtt egyszerűsítsék a KAP-ot, mivel az a mezőgazdasági termelők, a kifizető ügynökségek, az uniós intézmények és az adófizetők javát fogja szolgálni; ehhez kapcsolódóan javasolja, hogy a félidős felülvizsgálat során az alap-jogiaktus módosítására vonatkozó javaslatokat nyújtsanak be a következő finanszírozási időszak reformjának végiggondolásához; |
| --- | --- |

6.

támogatja a Bizottság azon kezdeményezését, hogy a gyorsan végrehajtható intézkedések azonnali vizsgálatával együtt egyszerűsítsék a KAP-ot, mivel az a mezőgazdasági termelők, a kifizető ügynökségek, az uniós intézmények és az adófizetők javát fogja szolgálni; ehhez kapcsolódóan javasolja, hogy a félidős felülvizsgálat során az alap-jogiaktus módosítására vonatkozó javaslatokat nyújtsanak be a következő finanszírozási időszak reformjának végiggondolásához;

| 7. | attól tart, hogy a Számvevőszék által meghatározott legvalószínűbb hibaarány a 2014–2020-as időszakban nőni fog a közös agrárpolitikán belül a közvetlen kifizetések területén, különösen azért, mert a kölcsönös megfeleltetés következő kerete még nincs összhangban e politika túlzott összetettségi szintjének csökkentésével az irányító hatóságok vagy a kedvezményezettek esetében; |
| --- | --- |

7.

attól tart, hogy a Számvevőszék által meghatározott legvalószínűbb hibaarány a 2014–2020-as időszakban nőni fog a közös agrárpolitikán belül a közvetlen kifizetések területén, különösen azért, mert a kölcsönös megfeleltetés következő kerete még nincs összhangban e politika túlzott összetettségi szintjének csökkentésével az irányító hatóságok vagy a kedvezményezettek esetében;

| 8. | emlékeztet arra, hogy a Parlament és a Számvevőszék gyakran hangsúlyozta, hogy meg kell találni a megfelelő egyensúlyt a kisebb adminisztratív teher és az eredményes pénzügyi ellenőrzés között; |
| --- | --- |

8.

emlékeztet arra, hogy a Parlament és a Számvevőszék gyakran hangsúlyozta, hogy meg kell találni a megfelelő egyensúlyt a kisebb adminisztratív teher és az eredményes pénzügyi ellenőrzés között;

| 9. | megállapítja, hogy a közös agrárpolitika ellenőrzésének költségei már elérik az évi 4 milliárd eurót, és 50 millió tranzakciót érintenek a kb. 58 milliárd eurós mezőgazdasági költségvetés mellett; |
| --- | --- |

9.

megállapítja, hogy a közös agrárpolitika ellenőrzésének költségei már elérik az évi 4 milliárd eurót, és 50 millió tranzakciót érintenek a kb. 58 milliárd eurós mezőgazdasági költségvetés mellett;

| 10. | üdvözli, hogy a Bizottság prioritásként kezeli a KAP egyszerűsítésére irányuló új gyakorlatot, amely először is a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és a végrehajtási aktusok számának csökkentését javasolja; |
| --- | --- |

10.

üdvözli, hogy a Bizottság prioritásként kezeli a KAP egyszerűsítésére irányuló új gyakorlatot, amely először is a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és a végrehajtási aktusok számának csökkentését javasolja;

| 11. | határozottan támogatja a mezőgazdaságban a tagállami, bizottsági vagy számvevőszéki ellenőrzések minőségének és következetességének javítását, azok számának növelése helyett; |
| --- | --- |

11.

határozottan támogatja a mezőgazdaságban a tagállami, bizottsági vagy számvevőszéki ellenőrzések minőségének és következetességének javítását, azok számának növelése helyett;

| 12. | hangsúlyozza továbbá, hogy az ellenőrzések garanciát jelentenek arra vonatkozóan, hogy az uniós költségvetésen belül a KAP-eszközök számára elkülönített forrásokat megfelelően költsék el; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza továbbá, hogy az ellenőrzések garanciát jelentenek arra vonatkozóan, hogy az uniós költségvetésen belül a KAP-eszközök számára elkülönített forrásokat megfelelően költsék el;

| 13. | emlékeztet arra, hogy az egységes ellenőrzési rendszer célja, hogy a végső kedvezményezettektől az uniós intézményekig egységes ellenőrzési láncot vezessen be; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet arra, hogy az egységes ellenőrzési rendszer célja, hogy a végső kedvezményezettektől az uniós intézményekig egységes ellenőrzési láncot vezessen be;

| 14. | sajnálatának ad hangot, hogy az egységes ellenőrzési rendszer még nem lépett életbe, és hogy a tagállamok által felállított ellenőrzési rendszerekben rejlő lehetőségeket nem használják ki teljes mértékben; emlékezteti a tagállamokat, hogy az ő feladatuk az ellenőrzések első hatékony szintjének biztosítása, minimálisra csökkentve egyúttal a gazdálkodók terheit, továbbá emlékezteti a tagállamokat az ellenőrzések szervezése során a rugalmasság alkalmazásával kapcsolatos meglévő lehetőségekre; |
| --- | --- |

14.

sajnálatának ad hangot, hogy az egységes ellenőrzési rendszer még nem lépett életbe, és hogy a tagállamok által felállított ellenőrzési rendszerekben rejlő lehetőségeket nem használják ki teljes mértékben; emlékezteti a tagállamokat, hogy az ő feladatuk az ellenőrzések első hatékony szintjének biztosítása, minimálisra csökkentve egyúttal a gazdálkodók terheit, továbbá emlékezteti a tagállamokat az ellenőrzések szervezése során a rugalmasság alkalmazásával kapcsolatos meglévő lehetőségekre;

| 15. | iránymutatásként arra ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy találjanak módot a KAP-pal kapcsolatos ellenőrzések optimalizálására és összevonására oly módon, hogy a kiválasztott kedvezményezettek – amikor csak lehetséges – évente csak egy ellenőrzési körnek legyenek alávetve; |
| --- | --- |

15.

iránymutatásként arra ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy találjanak módot a KAP-pal kapcsolatos ellenőrzések optimalizálására és összevonására oly módon, hogy a kiválasztott kedvezményezettek – amikor csak lehetséges – évente csak egy ellenőrzési körnek legyenek alávetve;

| 16. | hangsúlyozza, hogy az Európai Számvevőszék 2013-as pénzügyi évre szóló éves jelentése szerint






  a) | a közvetlen kifizetések területének legvalószínűbb hibája 1,1 %-kal alacsonyabb lett volna, viszonylag közel a 2 %-os lényegességi küszöbhöz, ha a nemzeti hatóságok felhasználták volna a rendelkezésükre álló információkat a hibák megelőzésére, felderítésére és legalább részleges kijavítására (3); |
| --- | --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy az Európai Számvevőszék 2013-as pénzügyi évre szóló éves jelentése szerint

a)

a közvetlen kifizetések területének legvalószínűbb hibája 1,1 %-kal alacsonyabb lett volna, viszonylag közel a 2 %-os lényegességi küszöbhöz, ha a nemzeti hatóságok felhasználták volna a rendelkezésükre álló információkat a hibák megelőzésére, felderítésére és legalább részleges kijavítására (3);

| b) | a vidékfejlesztés terén a legvalószínűbb hibaarány 2 %-ra csökkent volna, ha a nemzeti hatóságok felhasználták volna a rendelkezésükre álló információkat a hibák megelőzésére, felderítésére és legalább részleges kijavítására (4); |
| --- | --- |

b)

a vidékfejlesztés terén a legvalószínűbb hibaarány 2 %-ra csökkent volna, ha a nemzeti hatóságok felhasználták volna a rendelkezésükre álló információkat a hibák megelőzésére, felderítésére és legalább részleges kijavítására (4);

| 17. | sajnálattal veszi tudomásul, hogy a Bizottságnak a 68 kifizető ügynökség közül 42 esetében felfelé kellett korrigálnia az általuk megadott hibaarányokat, így azok fennmaradó hibaaránya meghaladta a 2 %-ot annak ellenére, hogy a közvetlen kifizetéseket intéző kifizető ügynökségek majdnem mindegyike rendelkezett akkreditációval és az igazoló hatóság által kiadott tanúsítással, és hogy a kifizető ügynökségek által tett 82 megbízhatósági nyilatkozatból az igazoló szervek 2013-ban 79-et hitelesítő záradékkal láttak el; |
| --- | --- |

17.

sajnálattal veszi tudomásul, hogy a Bizottságnak a 68 kifizető ügynökség közül 42 esetében felfelé kellett korrigálnia az általuk megadott hibaarányokat, így azok fennmaradó hibaaránya meghaladta a 2 %-ot annak ellenére, hogy a közvetlen kifizetéseket intéző kifizető ügynökségek majdnem mindegyike rendelkezett akkreditációval és az igazoló hatóság által kiadott tanúsítással, és hogy a kifizető ügynökségek által tett 82 megbízhatósági nyilatkozatból az igazoló szervek 2013-ban 79-et hitelesítő záradékkal láttak el;

| 18. | arra számít, hogy az igazoló szervek számára a 966/2012/EU, Euratom és a 1306/2013/EU rendelettel kijelölt új feladat javítani fogja a tagállamok által megadott adatok megbízhatóságát, ami az uniós agráralapok általuk történő kezelését illeti; |
| --- | --- |

18.

arra számít, hogy az igazoló szervek számára a 966/2012/EU, Euratom és a 1306/2013/EU rendelettel kijelölt új feladat javítani fogja a tagállamok által megadott adatok megbízhatóságát, ami az uniós agráralapok általuk történő kezelését illeti;

| 19. | kéri a Bizottságot, hogy a tanúsító szervek tekintetében módosítsa az iránymutatásokat a statisztikai jelentések összeállításának szigorúbb ellenőrzése érdekében; |
| --- | --- |

19.

kéri a Bizottságot, hogy a tanúsító szervek tekintetében módosítsa az iránymutatásokat a statisztikai jelentések összeállításának szigorúbb ellenőrzése érdekében;

| 20. | újból kéri, hogy a Bizottság terjesszen elő javaslattervezeteket a kifizető ügynökségek általi nem helytálló vagy hamis jelentéstétel szankcionálására, lefedve a következő három területet: ellenőrzési statisztikák, a kifizető ügynökségek nyilatkozatai és az igazoló szervek által végzett munka; kéri, hogy súlyos megtévesztések esetén a Bizottságnak jogában álljon a kifizető ügynökségek akkreditációjának visszavonása; |
| --- | --- |

20.

újból kéri, hogy a Bizottság terjesszen elő javaslattervezeteket a kifizető ügynökségek általi nem helytálló vagy hamis jelentéstétel szankcionálására, lefedve a következő három területet: ellenőrzési statisztikák, a kifizető ügynökségek nyilatkozatai és az igazoló szervek által végzett munka; kéri, hogy súlyos megtévesztések esetén a Bizottságnak jogában álljon a kifizető ügynökségek akkreditációjának visszavonása;

| 21. | elvárja a Bizottságtól, hogy sürgősen és teljes mértékben használja ki a KAP egyszerűsítésének folyamatát, különös tekintettel a kölcsönös megfeleltetést és a kizöldítést szabályozó összetett és nagy terhet jelentő rendeletekre, amely végső soron Európa-szerte érinti a gazdákat; |
| --- | --- |

21.

elvárja a Bizottságtól, hogy sürgősen és teljes mértékben használja ki a KAP egyszerűsítésének folyamatát, különös tekintettel a kölcsönös megfeleltetést és a kizöldítést szabályozó összetett és nagy terhet jelentő rendeletekre, amely végső soron Európa-szerte érinti a gazdákat;

| 22. | támogatja a Bizottság azon kezdeményezését, hogy a gyorsan végrehajtható intézkedések azonnali vizsgálatával együtt egyszerűsítsék a KAP-ot, mivel az a mezőgazdasági termelők, a kifizető ügynökségek, az uniós intézmények és az adófizetők javát fogja szolgálni; sürgeti továbbá, hogy hozzák előre az alap-jogiaktus módosítására vonatkozó javaslatokat; felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő konkrét javaslatokat a KAP egyszerűsítésére vonatkozóan, figyelembe véve a mezőgazdasági ágazaton belüli érdekelt felek visszajelzéseit; |
| --- | --- |

22.

támogatja a Bizottság azon kezdeményezését, hogy a gyorsan végrehajtható intézkedések azonnali vizsgálatával együtt egyszerűsítsék a KAP-ot, mivel az a mezőgazdasági termelők, a kifizető ügynökségek, az uniós intézmények és az adófizetők javát fogja szolgálni; sürgeti továbbá, hogy hozzák előre az alap-jogiaktus módosítására vonatkozó javaslatokat; felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő konkrét javaslatokat a KAP egyszerűsítésére vonatkozóan, figyelembe véve a mezőgazdasági ágazaton belüli érdekelt felek visszajelzéseit;

| 23. | támogatja a különböző intézmények tevékenységeinek koordinálása mellett végzett egységes éves ellenőrzés megerősítését és határozottabb végrehajtását, továbbá támogatja, hogy mérsékeljék az ellenőrzésekből adódó adminisztratív terheket, hogy a gazdálkodók egy adott évben semmilyen szabály alapján ne kapjanak több, különböző időpontban végzett ellenőrzést az illetékes szervektől, illetve ne legyenek kitéve túlzott vagy sokszoros ellenőrzésnek a Bizottság és a Számvevőszék részéről, ezáltal az ellenőrzések számának csökkentése révén mérsékelve a gazdálkodókra nehezedő terheket; kéri, hogy kapcsolják össze az igazoló szervek és egyéb tagállami szervek, az Európai Bizottság és az Európai Számvevőszék ellenőrzési feladatait; megjegyzi, hogy a nemzeti hatóságok és a Bizottság által kiadott, a KAP végrehajtásához kapcsolódó iránymutatásokban a gazdálkodóknak biztosított tanácsok gyakran ellentmondanak a Számvevőszék által alkalmazott értékelési kritériumoknak, ami aránytalan és nem várt bírságokhoz vezet; |
| --- | --- |

23.

támogatja a különböző intézmények tevékenységeinek koordinálása mellett végzett egységes éves ellenőrzés megerősítését és határozottabb végrehajtását, továbbá támogatja, hogy mérsékeljék az ellenőrzésekből adódó adminisztratív terheket, hogy a gazdálkodók egy adott évben semmilyen szabály alapján ne kapjanak több, különböző időpontban végzett ellenőrzést az illetékes szervektől, illetve ne legyenek kitéve túlzott vagy sokszoros ellenőrzésnek a Bizottság és a Számvevőszék részéről, ezáltal az ellenőrzések számának csökkentése révén mérsékelve a gazdálkodókra nehezedő terheket; kéri, hogy kapcsolják össze az igazoló szervek és egyéb tagállami szervek, az Európai Bizottság és az Európai Számvevőszék ellenőrzési feladatait; megjegyzi, hogy a nemzeti hatóságok és a Bizottság által kiadott, a KAP végrehajtásához kapcsolódó iránymutatásokban a gazdálkodóknak biztosított tanácsok gyakran ellentmondanak a Számvevőszék által alkalmazott értékelési kritériumoknak, ami aránytalan és nem várt bírságokhoz vezet;

| 24. | olyan integrált megközelítésre szólít fel az ellenőrzések terén, amely során amennyiben lehetséges, valamennyi ellenőrzési kötelezettséget egyidejűleg teljesítenek, hogy alacsony szinten tartsák a helyszíni ellenőrzések számát és az ezzel járó, a mezőgazdaság és a gazdálkodók számára felmerülő pénzügyi és időbeli ráfordításokat, valamint össze tudják hangolni az ellenőrzési folyamatot; |
| --- | --- |

24.

olyan integrált megközelítésre szólít fel az ellenőrzések terén, amely során amennyiben lehetséges, valamennyi ellenőrzési kötelezettséget egyidejűleg teljesítenek, hogy alacsony szinten tartsák a helyszíni ellenőrzések számát és az ezzel járó, a mezőgazdaság és a gazdálkodók számára felmerülő pénzügyi és időbeli ráfordításokat, valamint össze tudják hangolni az ellenőrzési folyamatot;

| 25. | emlékezteti a Bizottságot, hogy az összetett szabályozás miatt elkövetett, nem szándékos hibák kockázata végül a kedvezményezettet sújtja; a fenti megközelítés támogatása érdekében a szankciókra vonatkozóan ésszerű, arányos és hatékony politikára szólít fel, amely elkerüli azt, hogy ugyanazért a hibáért mind a kifizetési rendszer, mind a kölcsönös megfeleltetés keretében kettős szankcionálást alkalmazzanak; |
| --- | --- |

25.

emlékezteti a Bizottságot, hogy az összetett szabályozás miatt elkövetett, nem szándékos hibák kockázata végül a kedvezményezettet sújtja; a fenti megközelítés támogatása érdekében a szankciókra vonatkozóan ésszerű, arányos és hatékony politikára szólít fel, amely elkerüli azt, hogy ugyanazért a hibáért mind a kifizetési rendszer, mind a kölcsönös megfeleltetés keretében kettős szankcionálást alkalmazzanak;

| 26. | meggyőződése, hogy annak érdekében, hogy biztosítsák a projektek zökkenőmentes végrehajtását, a kifizetések nem állíthatók le, ha kisebb tévedésekre és/vagy elírási hibákra derül fény; |
| --- | --- |

26.

meggyőződése, hogy annak érdekében, hogy biztosítsák a projektek zökkenőmentes végrehajtását, a kifizetések nem állíthatók le, ha kisebb tévedésekre és/vagy elírási hibákra derül fény;

| 27. | kéri, hogy a Bizottság, a tagállamok és a Számvevőszék fejlesszék tovább a kockázatalapú ellenőrzési stratégiákat, tekintetbe véve minden fontos adatot, többek között a szakpolitikai területenként legjobban/legrosszabbul teljesítők előzetes azonosítását is; |
| --- | --- |

27.

kéri, hogy a Bizottság, a tagállamok és a Számvevőszék fejlesszék tovább a kockázatalapú ellenőrzési stratégiákat, tekintetbe véve minden fontos adatot, többek között a szakpolitikai területenként legjobban/legrosszabbul teljesítők előzetes azonosítását is;

| 28. | hangsúlyozza, hogy kritériumokat kell kidolgozni annak érdekében, hogy meghatározzák, mely tagállamok teljesítménye a legjobb/legrosszabb; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy kritériumokat kell kidolgozni annak érdekében, hogy meghatározzák, mely tagállamok teljesítménye a legjobb/legrosszabb;

| 29. | emlékeztet arra, hogy az uniós alapok kezelése tekintetében az érintett szakpolitikai területtől függően a tagállamok széles köre „legrosszabbul teljesítőnek” tekinthető; |
| --- | --- |

29.

emlékeztet arra, hogy az uniós alapok kezelése tekintetében az érintett szakpolitikai területtől függően a tagállamok széles köre „legrosszabbul teljesítőnek” tekinthető;

| 30. | kitart amellett, hogy az ellenőrzésre vonatkozó teljesítmény meghatározásának ellenőrzőlistán kell alapulnia, és magában kell foglalnia a tagállami ellenőrző és adminisztratív rendszerek minőségét is, azaz az irányító és igazoló hatóságok hatékonyságát, következetességét és megbízhatóságát; |
| --- | --- |

30.

kitart amellett, hogy az ellenőrzésre vonatkozó teljesítmény meghatározásának ellenőrzőlistán kell alapulnia, és magában kell foglalnia a tagállami ellenőrző és adminisztratív rendszerek minőségét is, azaz az irányító és igazoló hatóságok hatékonyságát, következetességét és megbízhatóságát;

| 31. | úgy véli, hogy az egyes szakpolitikai területeken legjobb teljesítményt nyújtó tagállamokat az uniós ellenőrzések csökkentésével kell jutalmazni; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy az egyes szakpolitikai területeken legjobb teljesítményt nyújtó tagállamokat az uniós ellenőrzések csökkentésével kell jutalmazni;

| 32. | úgy véli, hogy a teljesítményalapú ellenőrzések kidolgozása és adminisztrálása semmiképpen nem válhat az EU élelmiszer-ellátási biztonságát fenyegető fokozott bizonytalanság forrásává; |
| --- | --- |

32.

úgy véli, hogy a teljesítményalapú ellenőrzések kidolgozása és adminisztrálása semmiképpen nem válhat az EU élelmiszer-ellátási biztonságát fenyegető fokozott bizonytalanság forrásává;

| 33. | kéri a legjobban teljesítő tagállamokat, hogy osszák meg tapasztalataikat a legrosszabbul teljesítő tagállamokkal; |
| --- | --- |

33.

kéri a legjobban teljesítő tagállamokat, hogy osszák meg tapasztalataikat a legrosszabbul teljesítő tagállamokkal;

| 34. | kéri a Bizottságot, hogy támogassa a bevált gyakorlatok cseréjét annak érdekében, hogy biztosítsa a lehető leggördülékenyebb és a mezőgazdasági termelők számára a lehető legkisebb zavart okozó ellenőrzéseket. |
| --- | --- |

34.

kéri a Bizottságot, hogy támogassa a bevált gyakorlatok cseréjét annak érdekében, hogy biztosítsa a lehető leggördülékenyebb és a mezőgazdasági termelők számára a lehető legkisebb zavart okozó ellenőrzéseket.

| 35. | megállapítja, hogy a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról szóló 1306/2013/EU rendelet 59. cikkének (5) bekezdésében foglaltaknak megfelelően „A tagállamok biztosítják a helyszíni ellenőrzéseknek a hatékony kockázatkezeléshez szükséges minimális szintjét, és szükség esetén növelik az említett ellenőrzések számát. A tagállamok csökkenthetik a minimális szintet, ha az irányítási és kontrollrendszerek megfelelően működnek, és a hibaarányok elfogadható szintűek.” |
| --- | --- |

35.

megállapítja, hogy a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról szóló 1306/2013/EU rendelet 59. cikkének (5) bekezdésében foglaltaknak megfelelően „A tagállamok biztosítják a helyszíni ellenőrzéseknek a hatékony kockázatkezeléshez szükséges minimális szintjét, és szükség esetén növelik az említett ellenőrzések számát. A tagállamok csökkenthetik a minimális szintet, ha az irányítási és kontrollrendszerek megfelelően működnek, és a hibaarányok elfogadható szintűek.”

| 36. | kéri a bizottságot, hogy tovább pontosítsa az 1306/2013/EU rendelet 59. cikkének (5) bekezdésében foglalt elfogadható szint fogalmát, és kezdeményezzen párbeszédet a kérdésről az Parlamenttel és az Európai Számvevőszékkel; |
| --- | --- |

36.

kéri a bizottságot, hogy tovább pontosítsa az 1306/2013/EU rendelet 59. cikkének (5) bekezdésében foglalt elfogadható szint fogalmát, és kezdeményezzen párbeszédet a kérdésről az Parlamenttel és az Európai Számvevőszékkel;

| 37. | bátorítja a tagállamokat, hogy fejlesszék tovább azokat az e-kormányzási kezdeményezéseket, amelyek közép- és hosszú távú célja a hibaarány csökkentése az alkalmazási fázisban bekövetkező hibák elkerülésével; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vegyék figyelembe a közös rendelkezésekről szóló rendelet 122. cikkének (3) bekezdésében előírt, a projektvégrehajtás, -irányítás és -ellenőrzés tekintetében az e-kohézió alkalmazására vonatkozó céldátumot; meggyőződése, hogy az adatok teljes átláthatósága és az azokhoz való teljes hozzáférhetőség alapvető fontosságú a visszaélések megelőzése és leküzdése terén; e tekintetben felszólítja a Bizottságot, hogy tegye kötelezővé valamennyi kedvezményezett által rendelkezésre bocsátott dokumentum közzétételét; |
| --- | --- |

37.

bátorítja a tagállamokat, hogy fejlesszék tovább azokat az e-kormányzási kezdeményezéseket, amelyek közép- és hosszú távú célja a hibaarány csökkentése az alkalmazási fázisban bekövetkező hibák elkerülésével; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vegyék figyelembe a közös rendelkezésekről szóló rendelet 122. cikkének (3) bekezdésében előírt, a projektvégrehajtás, -irányítás és -ellenőrzés tekintetében az e-kohézió alkalmazására vonatkozó céldátumot; meggyőződése, hogy az adatok teljes átláthatósága és az azokhoz való teljes hozzáférhetőség alapvető fontosságú a visszaélések megelőzése és leküzdése terén; e tekintetben felszólítja a Bizottságot, hogy tegye kötelezővé valamennyi kedvezményezett által rendelkezésre bocsátott dokumentum közzétételét;

| 38. | úgy véli, hogy a vidéki területek teljes, nagy sebességű szélessávú internetlefedettsége, valamint a használatához kapcsolódó komoly tudatosságnövelés és képzés alapvető eszközt jelentenek valamennyi mezőgazdasági termelő számára, hogy előnyük származzon a KAP legújabb pályázati és kérelembenyújtási rendszereiből; |
| --- | --- |

38.

úgy véli, hogy a vidéki területek teljes, nagy sebességű szélessávú internetlefedettsége, valamint a használatához kapcsolódó komoly tudatosságnövelés és képzés alapvető eszközt jelentenek valamennyi mezőgazdasági termelő számára, hogy előnyük származzon a KAP legújabb pályázati és kérelembenyújtási rendszereiből;

| 39. | kéri, hogy tegyenek további erőfeszítéseket azért, hogy csökkentsék a kérelembenyújtási rendszerek és formanyomtatványok bonyolultságát a mezőgazdasági termelők érdekében, és támogatja, hogy a tagállamok fokozottan alkalmazzák az e-kormányzat technológiát, hogy a hibákat már a kérelem benyújtásának időpontjában el lehessen kerülni, ehhez pedig a kedvezményezetteknek szélessávú internetkapcsolatra van szüksége; bátorítja a Bizottságot, hogy hozzon létre olyan programot, amely elősegíti az idősebb gazdálkodók képzését; hangsúlyozza, hogy a szélessávú hálózatokba történő komoly beruházásokra van szükség a vidéki területeken, és felszólítja a tagállamokat, hogy tegyenek erőfeszítéseket a kérelembenyújtási eljárás digitalizálása érdekében; emlékeztet arra, hogy az e-kormányzati technológiák megbízható végrehajtásához a tagállamoknak ki kell fejleszteniük, finanszírozniuk vagy társfinanszírozniuk kell ezeket a technológiákat; |
| --- | --- |

39.

kéri, hogy tegyenek további erőfeszítéseket azért, hogy csökkentsék a kérelembenyújtási rendszerek és formanyomtatványok bonyolultságát a mezőgazdasági termelők érdekében, és támogatja, hogy a tagállamok fokozottan alkalmazzák az e-kormányzat technológiát, hogy a hibákat már a kérelem benyújtásának időpontjában el lehessen kerülni, ehhez pedig a kedvezményezetteknek szélessávú internetkapcsolatra van szüksége; bátorítja a Bizottságot, hogy hozzon létre olyan programot, amely elősegíti az idősebb gazdálkodók képzését; hangsúlyozza, hogy a szélessávú hálózatokba történő komoly beruházásokra van szükség a vidéki területeken, és felszólítja a tagállamokat, hogy tegyenek erőfeszítéseket a kérelembenyújtási eljárás digitalizálása érdekében; emlékeztet arra, hogy az e-kormányzati technológiák megbízható végrehajtásához a tagállamoknak ki kell fejleszteniük, finanszírozniuk vagy társfinanszírozniuk kell ezeket a technológiákat;

| 40. | felszólítja a tagállamokat, hogy hajtsanak végre digitalizálási programokat a kormányzat és a mezőgazdasági üzemek közötti kapcsolat tekintetében azzal a céllal, hogy „egységes mezőgazdasági üzemi dossziét” alakítsanak ki, amely magában foglalja a termésre vonatkozó adatok integrált és szinkron kezelését; Úgy véli, ez az egyszerűsítés összesítene minden olyan elemet, amelyet jelenleg külön kezelnek (termésre vonatkozó tervek, az egyéni biztosítási tervek és a naplók), mivel a mezőgazdasági üzemek egyetlen bevallást készítenének, amelyet azután a kormányzati szervek egymás között megosztanának, ez fokozná az kormányzati szervek által végzett ellenőrzések hatékonyságát, ezáltal csökkenne a kifizetésekkel kapcsolatos hibaveszély és összehangolhatóvá válnának az ellenőrzések; |
| --- | --- |

40.

felszólítja a tagállamokat, hogy hajtsanak végre digitalizálási programokat a kormányzat és a mezőgazdasági üzemek közötti kapcsolat tekintetében azzal a céllal, hogy „egységes mezőgazdasági üzemi dossziét” alakítsanak ki, amely magában foglalja a termésre vonatkozó adatok integrált és szinkron kezelését; Úgy véli, ez az egyszerűsítés összesítene minden olyan elemet, amelyet jelenleg külön kezelnek (termésre vonatkozó tervek, az egyéni biztosítási tervek és a naplók), mivel a mezőgazdasági üzemek egyetlen bevallást készítenének, amelyet azután a kormányzati szervek egymás között megosztanának, ez fokozná az kormányzati szervek által végzett ellenőrzések hatékonyságát, ezáltal csökkenne a kifizetésekkel kapcsolatos hibaveszély és összehangolhatóvá válnának az ellenőrzések;

| 41. | kéri a tagállamokat, biztosítsák, hogy az új KAP végrehajtásával foglalkozó kormányzati/regionális szervek a politika végrehajtása során hatékony kommunikációt és együttműködést folytassanak a termelők javát szolgálva. |
| --- | --- |

41.

kéri a tagállamokat, biztosítsák, hogy az új KAP végrehajtásával foglalkozó kormányzati/regionális szervek a politika végrehajtása során hatékony kommunikációt és együttműködést folytassanak a termelők javát szolgálva.

| 42. | úgy véli, hogy mind a gazdálkodás, mind pedig az ellenőrzések során az internet alapú ipari megoldások kidolgozása és elfogadása hosszú távon számos potenciális előnnyel jár, különös tekintettel a kedvezményezettek és a kifizető ügynökségek számára kidolgozott integrált megoldások tekintetében; arra számít, hogy ez pozitív hatással lehet az ellenőrzések következetessége, megbízhatósága és költséghatékonysága szempontjából; sürgeti a Bizottságot, hogy fogadjon el és hajtson végre kísérleti projekteket e területen; emlékeztet arra, hogy ez a megközelítés függ a tagállamok azon kötelezettségvállalásától, amelynek célja a gyors szélessávú kapcsolat biztosítása a vidéki térségekben az EU egész területén; |
| --- | --- |

42.

úgy véli, hogy mind a gazdálkodás, mind pedig az ellenőrzések során az internet alapú ipari megoldások kidolgozása és elfogadása hosszú távon számos potenciális előnnyel jár, különös tekintettel a kedvezményezettek és a kifizető ügynökségek számára kidolgozott integrált megoldások tekintetében; arra számít, hogy ez pozitív hatással lehet az ellenőrzések következetessége, megbízhatósága és költséghatékonysága szempontjából; sürgeti a Bizottságot, hogy fogadjon el és hajtson végre kísérleti projekteket e területen; emlékeztet arra, hogy ez a megközelítés függ a tagállamok azon kötelezettségvállalásától, amelynek célja a gyors szélessávú kapcsolat biztosítása a vidéki térségekben az EU egész területén;

| 43. | felkéri a Bizottságot, hogy működjön együtt valamennyi érintett féllel – beleértve többek között a Számvevőszéket, a tagállamokat és a kedvezményezettek szervezeteit – azon hosszú távú stratégia kidolgozása során, melynek célja, hogy nem politikai megoldást találjon a kedvezményezettekre háruló terhek további növekedésének megakadályozására a jövőbeli KAP-reformok és az alap-jogiaktus változásai során; |
| --- | --- |

43.

felkéri a Bizottságot, hogy működjön együtt valamennyi érintett féllel – beleértve többek között a Számvevőszéket, a tagállamokat és a kedvezményezettek szervezeteit – azon hosszú távú stratégia kidolgozása során, melynek célja, hogy nem politikai megoldást találjon a kedvezményezettekre háruló terhek további növekedésének megakadályozására a jövőbeli KAP-reformok és az alap-jogiaktus változásai során;

| 44. | kéri a Bizottságot, hogy az ökológiai jelentőségű területről szóló jogalkotási aktusra vonatkozó javaslat 1307/2013/EU rendelet 46. cikkével összhangban történő elkészítése során tartsa tiszteletben az ellenőrizhetőség elvét, amely a vidékfejlesztés keretében már életbe lépett; |
| --- | --- |

44.

kéri a Bizottságot, hogy az ökológiai jelentőségű területről szóló jogalkotási aktusra vonatkozó javaslat 1307/2013/EU rendelet 46. cikkével összhangban történő elkészítése során tartsa tiszteletben az ellenőrizhetőség elvét, amely a vidékfejlesztés keretében már életbe lépett;

| 45. | kéri a Bizottságot, hogy vegye fontolóra az ellenőrzések 1306/2013/EU rendelet 59. cikkében előírt minimális szintjének csökkentését az említett rendelet 110. cikkében előírt, a KAP nyomon követéséről és értékeléséről szóló értékelési jelentésben; |
| --- | --- |

45.

kéri a Bizottságot, hogy vegye fontolóra az ellenőrzések 1306/2013/EU rendelet 59. cikkében előírt minimális szintjének csökkentését az említett rendelet 110. cikkében előírt, a KAP nyomon követéséről és értékeléséről szóló értékelési jelentésben;

| 46. | kéri a Bizottságot, hogy adjon ki közleményt a teljesítményalapú irányítási rendszerek bevezetésének lehetőségéről a KAP valamennyi területén, különösen a vidékfejlesztés beruházási részében, annak érdekében, hogy az összes érdekelt fél részvételével vita kezdődjön az említett elv uniós jogba történő bevezetéséről; |
| --- | --- |

46.

kéri a Bizottságot, hogy adjon ki közleményt a teljesítményalapú irányítási rendszerek bevezetésének lehetőségéről a KAP valamennyi területén, különösen a vidékfejlesztés beruházási részében, annak érdekében, hogy az összes érdekelt fél részvételével vita kezdődjön az említett elv uniós jogba történő bevezetéséről;

| 47. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak, az Európai Tanácsnak és a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

47.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak, az Európai Tanácsnak és a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság 2013-as éves tevékenységi jelentése

(2)  Az Európai Számvevőszék 1/2014. sz. véleménye egyes, a közös agrárpolitikára vonatkozó rendeletjavaslatokról a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozóan.

(3)  Lásd a Számvevőszék 2013-as éves jelentésének 3.8. pontját.

(4)  Lásd a Számvevőszék 2013-as éves jelentésének 4.8. pontját.

---

| 22.9.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/57 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/57

---

P8_TA(2015)0290

Családi vállalkozások Európában

Az Európai Parlament 2015. szeptember 8-i állásfoglalása az európai családi vállalkozásokról (2014/2210(INI))

(2017/C 316/05)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 17. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 17. cikkére,

| — | tekintettel a kis- és középvállalkozások (kkv-k) fogalommeghatározásának a Bizottság által, 2003-ban megállapított kritériumaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kis- és középvállalkozások (kkv-k) fogalommeghatározásának a Bizottság által, 2003-ban megállapított kritériumaira,

| — | tekintettel a Bizottság „Vállalkozás 2020” cselekvési tervére (COM(2012)0795), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Vállalkozás 2020” cselekvési tervére (COM(2012)0795),

| — | tekintettel az Európai Bizottság szakértői csoportjának 2009-ben készített, „A családi vállalkozásokkal kapcsolatos kérdések áttekintése: kutatás, politikai intézkedések és meglévő tanulmányok” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság szakértői csoportjának 2009-ben készített, „A családi vállalkozásokkal kapcsolatos kérdések áttekintése: kutatás, politikai intézkedések és meglévő tanulmányok” című jelentésére,

| — | tekintettel a kkv-k finanszírozáshoz való hozzájutásának javításáról szóló, 2013. február 5-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kkv-k finanszírozáshoz való hozzájutásának javításáról szóló, 2013. február 5-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a versenyképesség és a fenntarthatóság javítása érdekében Európa újraiparosításáról szóló, 2014. január 15-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a versenyképesség és a fenntarthatóság javítása érdekében Európa újraiparosításáról szóló, 2014. január 15-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a „Gondolkozz előbb kicsiben!” Európai kisvállalkozói intézkedéscsomag: „Small Business Act” (COM(2008)0394) című bizottsági közleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Gondolkozz előbb kicsiben!” Európai kisvállalkozói intézkedéscsomag: „Small Business Act” (COM(2008)0394) című bizottsági közleményre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel az az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A8-0223/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A8-0223/2015),

| A. | mivel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 17. cikke védi a tulajdont; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 17. cikke védi a tulajdont;

| B. | mivel régen a családi gazdaságok általában jelentős mértékben hozzájárultak az európai gazdaság talpra állásához és jelentős szerepet játszanak a gazdasági fejlődésben és a társadalmi fejlődésben, a munkanélküliség csökkentésében, különösen a fiatalok körében, valamint az emberi tőkébe történő befektetésben; mivel a családi vállalkozások többgenerációs jellege erősíti a gazdaság stabilitását; mivel a családi vállalkozások általában létfontosságú szerepet töltenek be a regionális fejlődésben a foglalkoztatás, a tudásátadás és a regionális szervezés tekintetében egyaránt; mivel a családi vállalkozásokra irányuló szakpolitikák ösztönözhetik a vállalkozói szellemet és saját családi vállalkozás beindítására motiválhatják az európai családokat; |
| --- | --- |

B.

mivel régen a családi gazdaságok általában jelentős mértékben hozzájárultak az európai gazdaság talpra állásához és jelentős szerepet játszanak a gazdasági fejlődésben és a társadalmi fejlődésben, a munkanélküliség csökkentésében, különösen a fiatalok körében, valamint az emberi tőkébe történő befektetésben; mivel a családi vállalkozások többgenerációs jellege erősíti a gazdaság stabilitását; mivel a családi vállalkozások általában létfontosságú szerepet töltenek be a regionális fejlődésben a foglalkoztatás, a tudásátadás és a regionális szervezés tekintetében egyaránt; mivel a családi vállalkozásokra irányuló szakpolitikák ösztönözhetik a vállalkozói szellemet és saját családi vállalkozás beindítására motiválhatják az európai családokat;

| C. | mivel az Ernst and Young a családi vállalkozásokról készült 2014-es évkönyve (Ernst and Young Family Business Yearbook 2014) szerint az összes európai vállalkozás 85 %-a családi vállalkozás, és a magánszektorban a munkahelyek 60 %-át biztosítják; |
| --- | --- |

C.

mivel az Ernst and Young a családi vállalkozásokról készült 2014-es évkönyve (Ernst and Young Family Business Yearbook 2014) szerint az összes európai vállalkozás 85 %-a családi vállalkozás, és a magánszektorban a munkahelyek 60 %-át biztosítják;

| D. | mivel a családi vállalkozások különböző méretűek, és emiatt más-más nehézségekkel és problémákkal kell szembenézniük; |
| --- | --- |

D.

mivel a családi vállalkozások különböző méretűek, és emiatt más-más nehézségekkel és problémákkal kell szembenézniük;

| E. | mivel a legtöbb családi vállalkozás kkv, a családi vállalkozások kis, közepes vagy nagy méretűek, illetve jegyzettek vagy nem jegyzettek lehetnek; mivel széles körben elterjedt, hogy a családi vállalkozásokat a kkv-khez kell sorolni, pedig vannak közöttük igen nagy méretű nemzetközi cégek is; mivel egyes uniós tagállamokban kisszámú, de igen nagy méretű családi vállalkozás termeli meg valamennyi vállalkozások összesített árbevételének jelentős részét, és ezzel jelentősen hozzájárul a munkahelyek fenntartásához (válság idején is), a munkahelyteremtéshez és a növekedéshez, valamint az adott ország gazdasági sikeréhez; mivel sok családi vállalkozás, amely már nem fér bele a kkv fogalommeghatározásába, ugyanakkor távolról sem mondható nagyvállalatnak, nem élhet bizonyos támogatási lehetőségekkel, illetve nem mentesülhet bizonyos adminisztratív kötelezettségek alól; mivel ez elkerülhetetlenül szükségtelen bürokráciához vezet, ami kiváltképpen ezen közepes méretű családi vállalkozások számára nagy terhet jelent; |
| --- | --- |

E.

mivel a legtöbb családi vállalkozás kkv, a családi vállalkozások kis, közepes vagy nagy méretűek, illetve jegyzettek vagy nem jegyzettek lehetnek; mivel széles körben elterjedt, hogy a családi vállalkozásokat a kkv-khez kell sorolni, pedig vannak közöttük igen nagy méretű nemzetközi cégek is; mivel egyes uniós tagállamokban kisszámú, de igen nagy méretű családi vállalkozás termeli meg valamennyi vállalkozások összesített árbevételének jelentős részét, és ezzel jelentősen hozzájárul a munkahelyek fenntartásához (válság idején is), a munkahelyteremtéshez és a növekedéshez, valamint az adott ország gazdasági sikeréhez; mivel sok családi vállalkozás, amely már nem fér bele a kkv fogalommeghatározásába, ugyanakkor távolról sem mondható nagyvállalatnak, nem élhet bizonyos támogatási lehetőségekkel, illetve nem mentesülhet bizonyos adminisztratív kötelezettségek alól; mivel ez elkerülhetetlenül szükségtelen bürokráciához vezet, ami kiváltképpen ezen közepes méretű családi vállalkozások számára nagy terhet jelent;

| F. | mivel a családi vállalkozások jelentős része több országban is folytat tevékenységet, ami azt jelenti, hogy a családi üzleti modellnek transznacionális vetülete van; |
| --- | --- |

F.

mivel a családi vállalkozások jelentős része több országban is folytat tevékenységet, ami azt jelenti, hogy a családi üzleti modellnek transznacionális vetülete van;

| G. | mivel a közvetlen adók és az örökösödési jog tagállami hatáskörbe tartoznak, és mivel néhány tagállam a családi vállalkozások támogatására és problémáik megoldására irányuló intézkedéseket fogadott el; |
| --- | --- |

G.

mivel a közvetlen adók és az örökösödési jog tagállami hatáskörbe tartoznak, és mivel néhány tagállam a családi vállalkozások támogatására és problémáik megoldására irányuló intézkedéseket fogadott el;

| H. | mivel az általános tapasztalat szerint a családi vállalkozások üzleti műveleteik során nagyfokú integritásról és értékekről tesznek bizonyságot, és meghonosítják a vállalatok szociális felelősségét az alkalmazottakkal és a környezettel szemben, ami kedvező környezetet teremt a munka és a magánélet közötti egyensúly megteremtéséhez; mivel a családi vállalkozások általában gondoskodnak a know-how és a készségek átadásáról, és egyes esetekben kétségtelenül elősegítik a szociális kapcsolatok megteremtését; |
| --- | --- |

H.

mivel az általános tapasztalat szerint a családi vállalkozások üzleti műveleteik során nagyfokú integritásról és értékekről tesznek bizonyságot, és meghonosítják a vállalatok szociális felelősségét az alkalmazottakkal és a környezettel szemben, ami kedvező környezetet teremt a munka és a magánélet közötti egyensúly megteremtéséhez; mivel a családi vállalkozások általában gondoskodnak a know-how és a készségek átadásáról, és egyes esetekben kétségtelenül elősegítik a szociális kapcsolatok megteremtését;

| I. | mivel a mezőgazdaságban a családi gazdaságok a leggyakrabban előforduló üzleti modellek és nagyban hozzájárulnak a vidéki területek népességmegtartó erejéhez, illetve sokszor az egyetlen munkalehetőséget adják az elmaradottabb európai régiókban, különösen a kevésbé iparosodott régiókban; mivel a családi gazdaságok sikeres példával szolgálnak, ugyanis általában a környezetileg és szociálisan egyaránt fenntartható körforgásos gazdaság elvét valósítják meg, és mert a családi vállalkozásokban dolgozó nők nemcsak vállalkozói szemléletűek, hanem sajátos kommunikációs képességekkel is rendelkeznek és szociálisan érzékenyek; |
| --- | --- |

I.

mivel a mezőgazdaságban a családi gazdaságok a leggyakrabban előforduló üzleti modellek és nagyban hozzájárulnak a vidéki területek népességmegtartó erejéhez, illetve sokszor az egyetlen munkalehetőséget adják az elmaradottabb európai régiókban, különösen a kevésbé iparosodott régiókban; mivel a családi gazdaságok sikeres példával szolgálnak, ugyanis általában a környezetileg és szociálisan egyaránt fenntartható körforgásos gazdaság elvét valósítják meg, és mert a családi vállalkozásokban dolgozó nők nemcsak vállalkozói szemléletűek, hanem sajátos kommunikációs képességekkel is rendelkeznek és szociálisan érzékenyek;

| J. | mivel immár több mint öt éve lezárult a Bizottság szakértői csoportjának a családi vállalkozásokkal kapcsolatos munkája, és azóta uniós szinten nem indítottak semmilyen új európai kezdeményezést; mivel továbbra sem folyik nemzeti és európai szintű kutatás, és nem állnak rendelkezésre adatok a családi vállalkozások különleges szükségleteinek és struktúráinak megértéséhez; |
| --- | --- |

J.

mivel immár több mint öt éve lezárult a Bizottság szakértői csoportjának a családi vállalkozásokkal kapcsolatos munkája, és azóta uniós szinten nem indítottak semmilyen új európai kezdeményezést; mivel továbbra sem folyik nemzeti és európai szintű kutatás, és nem állnak rendelkezésre adatok a családi vállalkozások különleges szükségleteinek és struktúráinak megértéséhez;

| K. | mivel nem létezik a „családi vállalkozás” fogalmának jogilag kötelező erejű, konkrét, egyszerű és harmonizált, egész Európára érvényes meghatározása; |
| --- | --- |

K.

mivel nem létezik a „családi vállalkozás” fogalmának jogilag kötelező erejű, konkrét, egyszerű és harmonizált, egész Európára érvényes meghatározása;

| L. | mivel a fogalommeghatározás hiányából fakadóan nincs lehetőség az uniós tagállamokban összehasonlítható adatok gyűjtésére, hogy felhívják a figyelmet a családi vállalkozások sajátos helyzetére és gazdasági eredményeikre; mivel a megbízható és összehasonlítható adatok hiánya akadályozhatja a politikai döntéshozatalt és azt jelentheti, hogy a családi vállalkozások szükségletei kielégítetlenek maradnak; |
| --- | --- |

L.

mivel a fogalommeghatározás hiányából fakadóan nincs lehetőség az uniós tagállamokban összehasonlítható adatok gyűjtésére, hogy felhívják a figyelmet a családi vállalkozások sajátos helyzetére és gazdasági eredményeikre; mivel a megbízható és összehasonlítható adatok hiánya akadályozhatja a politikai döntéshozatalt és azt jelentheti, hogy a családi vállalkozások szükségletei kielégítetlenek maradnak;

| M. | mivel a családi vállalkozások gazdasági jelentőségükön túlmenően szociális szempontból is fontos szerepet játszanak; |
| --- | --- |

M.

mivel a családi vállalkozások gazdasági jelentőségükön túlmenően szociális szempontból is fontos szerepet játszanak;

| N. | mivel nem léteznek mind a 28 uniós tagállamban olyan érdekképviseleti szövetségek vagy más struktúrák, amelyek kifejezetten a családi vállalkozások érdekeivel foglalkoznának; |
| --- | --- |

N.

mivel nem léteznek mind a 28 uniós tagállamban olyan érdekképviseleti szövetségek vagy más struktúrák, amelyek kifejezetten a családi vállalkozások érdekeivel foglalkoznának;

| O. | mivel a vállalkozói szellem és az induló vállalkozások ösztönzését célzó uniós erőfeszítéseket fokozni kell, emellett pedig nagyobb figyelmet kell fordítani a családi vállalkozások hosszú távú fennmaradásának elősegítésére és ösztönzésére; |
| --- | --- |

O.

mivel a vállalkozói szellem és az induló vállalkozások ösztönzését célzó uniós erőfeszítéseket fokozni kell, emellett pedig nagyobb figyelmet kell fordítani a családi vállalkozások hosszú távú fennmaradásának elősegítésére és ösztönzésére;

| P. | mivel a családi vállalkozási modellt eltérő mértékben alkalmazzák a különböző uniós tagállamokban; mivel az európai családi vállalkozások jelentős része nemzetközi vonatkozással is bír, és több tagállamban végzi tevékenységét; |
| --- | --- |

P.

mivel a családi vállalkozási modellt eltérő mértékben alkalmazzák a különböző uniós tagállamokban; mivel az európai családi vállalkozások jelentős része nemzetközi vonatkozással is bír, és több tagállamban végzi tevékenységét;

| Q. | mivel a nők átlagosan 16 %-kal kevesebbet keresnek az EU-ban óránként, mint a férfiak, és alulreprezentáltak a magas szintű és vezető pozíciókban, és mivel a férfiakra más munkahelyi gyakorlatot és bérrendszert alkalmaznak, mint a nőkre, ami megnehezíti ez utóbbiak számára a pénzügyi függetlenség elérését, a teljes részvételt a munkaerőpiacon, illetve a munka és a magánélet közötti egyensúly megteremtését; |
| --- | --- |

Q.

mivel a nők átlagosan 16 %-kal kevesebbet keresnek az EU-ban óránként, mint a férfiak, és alulreprezentáltak a magas szintű és vezető pozíciókban, és mivel a férfiakra más munkahelyi gyakorlatot és bérrendszert alkalmaznak, mint a nőkre, ami megnehezíti ez utóbbiak számára a pénzügyi függetlenség elérését, a teljes részvételt a munkaerőpiacon, illetve a munka és a magánélet közötti egyensúly megteremtését;

| R. | mivel a nők gyakran láthatatlan vagy névleges szerepet töltenek be és nem ismerik el őket megfelelő módon beosztásuk és fizetésük megállapítása során, melynek súlyos következményei vannak a járulékfizetés, a nyugdíjak és a szociális ellátás iránti jogosultságok terén, valamint képességeik elismerése tekintetében, ahogy azt a nemek közötti bérszakadékra és nyugdíjkülönbségre vonatkozó adatok is mutatják (3); |
| --- | --- |

R.

mivel a nők gyakran láthatatlan vagy névleges szerepet töltenek be és nem ismerik el őket megfelelő módon beosztásuk és fizetésük megállapítása során, melynek súlyos következményei vannak a járulékfizetés, a nyugdíjak és a szociális ellátás iránti jogosultságok terén, valamint képességeik elismerése tekintetében, ahogy azt a nemek közötti bérszakadékra és nyugdíjkülönbségre vonatkozó adatok is mutatják (3);

Gazdasági jelentőség

| 1. | kiemeli, hogy a családi vállalkozások hajlamosak nagy szociális felelősséget vállalni munkavállalóikkal szemben, aktívan és felelősséggel kezelni forrásaikat, valamint alapvetően fenntarthatóbb és hosszabb távú megfontolásokkal közelíteni a vállalkozás gazdasági jövőjéhez („tisztességes üzletember”), mint a nem családi irányítású vállalkozások, és ezért jelentősen hozzájárulnak Európa versenyképességéhez, valamint munkahelyeket teremtenek és őriznek meg; |
| --- | --- |

1.

kiemeli, hogy a családi vállalkozások hajlamosak nagy szociális felelősséget vállalni munkavállalóikkal szemben, aktívan és felelősséggel kezelni forrásaikat, valamint alapvetően fenntarthatóbb és hosszabb távú megfontolásokkal közelíteni a vállalkozás gazdasági jövőjéhez („tisztességes üzletember”), mint a nem családi irányítású vállalkozások, és ezért jelentősen hozzájárulnak Európa versenyképességéhez, valamint munkahelyeket teremtenek és őriznek meg;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a családi vállalkozások saját múltjukból fakadóan erősen kötődnek a telephelyükhöz, és ezért a vidéki és a kedvezőtlenebb helyzetben levő területeken is teremtenek és megtartanak munkahelyeket, hozzájárulva a lakosság elöregedése és az elnéptelenedés aggasztó, az Európai Unió nagy térségeit érintő tendenciája elleni küzdelemhez; felhívja ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gondoskodjanak az ilyen vállalkozások versenyképességének biztosításához szükséges költséghatékony infrastruktúráról, az ilyen vállalkozások – különösen a mikrovállalkozások és az induló vállalkozások – megújulásáról, növekedéséről és fenntarthatóságáról, és könnyítsék meg az ágazatokon átívelő és határokon átnyúló együttműködést, így segítve őket a növekedés és a nemzetközivé válás útján; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a családi vállalkozások saját múltjukból fakadóan erősen kötődnek a telephelyükhöz, és ezért a vidéki és a kedvezőtlenebb helyzetben levő területeken is teremtenek és megtartanak munkahelyeket, hozzájárulva a lakosság elöregedése és az elnéptelenedés aggasztó, az Európai Unió nagy térségeit érintő tendenciája elleni küzdelemhez; felhívja ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gondoskodjanak az ilyen vállalkozások versenyképességének biztosításához szükséges költséghatékony infrastruktúráról, az ilyen vállalkozások – különösen a mikrovállalkozások és az induló vállalkozások – megújulásáról, növekedéséről és fenntarthatóságáról, és könnyítsék meg az ágazatokon átívelő és határokon átnyúló együttműködést, így segítve őket a növekedés és a nemzetközivé válás útján;

| 3. | elismeri, hogy a családi vállalkozások adják a legtöbb munkalehetőséget a magánszektorban, tehát mindaz, ami a családi vállalkozási ágazat számára hasznos a folytonosság, a megújulás és a növekedés szempontjából, az egyúttal az európai gazdaság folytonosságát, megújulását és növekedését is előmozdítja; |
| --- | --- |

3.

elismeri, hogy a családi vállalkozások adják a legtöbb munkalehetőséget a magánszektorban, tehát mindaz, ami a családi vállalkozási ágazat számára hasznos a folytonosság, a megújulás és a növekedés szempontjából, az egyúttal az európai gazdaság folytonosságát, megújulását és növekedését is előmozdítja;

| 4. | megállapítja, hogy különösen a nagymértékben szakosodott családi vállalkozások játszanak fontos szerepet a nagyobb vállalatok beszállítóiként és innovátorokként, és hosszú távú és generációkon átívelő gazdasági tevékenységük révén jelentős biztonságot nyújtanak az ellátott vállalatok számára, és ezáltal nem jelentéktelen mértékben hozzájárulnak a gazdasági növekedéshez; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy különösen a nagymértékben szakosodott családi vállalkozások játszanak fontos szerepet a nagyobb vállalatok beszállítóiként és innovátorokként, és hosszú távú és generációkon átívelő gazdasági tevékenységük révén jelentős biztonságot nyújtanak az ellátott vállalatok számára, és ezáltal nem jelentéktelen mértékben hozzájárulnak a gazdasági növekedéshez;

| 5. | emlékezteti a Bizottság arra, hogy a családi vállalkozások többsége kkv (4), és ezért elengedhetetlen a „gondolkozz előbb kicsiben” elv alkalmazása ahhoz, hogy az uniós jogszabályok jobban illeszkedjenek a valós körülményekhez és e vállalkozások igényeihez, valamint lehetővé tegyék számukra a támogatási programok és a bürokratikus ráfordításokkal kapcsolatos könnyítések igénybevételét; |
| --- | --- |

5.

emlékezteti a Bizottság arra, hogy a családi vállalkozások többsége kkv (4), és ezért elengedhetetlen a „gondolkozz előbb kicsiben” elv alkalmazása ahhoz, hogy az uniós jogszabályok jobban illeszkedjenek a valós körülményekhez és e vállalkozások igényeihez, valamint lehetővé tegyék számukra a támogatási programok és a bürokratikus ráfordításokkal kapcsolatos könnyítések igénybevételét;

| 6. | megjegyzi, hogy a családi vállalkozások fontos szerepet tölthetnek be a kisebbségek és az alulreprezentált csoportok arra való ösztönzésében, hogy részt vegyenek a helyi gazdaságokban; |
| --- | --- |

6.

megjegyzi, hogy a családi vállalkozások fontos szerepet tölthetnek be a kisebbségek és az alulreprezentált csoportok arra való ösztönzésében, hogy részt vegyenek a helyi gazdaságokban;

| 7. | rámutat arra, hogy a családtagok között magasabb szintű a bizalom, ezért a családi vállalkozások igen rugalmasak és képesek alkalmazkodni a gazdasági-szociális környezet gyors változásaihoz; ugyanakkor a családi vállalkozások annak következményeképpen, hogy huzamosabb időn keresztül réspiacokon működnek, az új lehetőségek azonosítása és az innováció révén kiváló teljesítményre képesek; |
| --- | --- |

7.

rámutat arra, hogy a családtagok között magasabb szintű a bizalom, ezért a családi vállalkozások igen rugalmasak és képesek alkalmazkodni a gazdasági-szociális környezet gyors változásaihoz; ugyanakkor a családi vállalkozások annak következményeképpen, hogy huzamosabb időn keresztül réspiacokon működnek, az új lehetőségek azonosítása és az innováció révén kiváló teljesítményre képesek;

Finanszírozás

| 8. | megállapítja, hogy a családi vállalkozások sajáttőke-aránya gyakran lényegesen meghaladja a nem családi vállalkozásokét, és hogy ez a magas sajáttőke-arány biztosítja a vállalkozások és az egész gazdaság gazdasági stabilitását, és egyúttal ez adja a vállalkozásba történő további befektetés mozgásterét, amelyet ezért nem szabad tovább korlátozni; |
| --- | --- |

8.

megállapítja, hogy a családi vállalkozások sajáttőke-aránya gyakran lényegesen meghaladja a nem családi vállalkozásokét, és hogy ez a magas sajáttőke-arány biztosítja a vállalkozások és az egész gazdaság gazdasági stabilitását, és egyúttal ez adja a vállalkozásba történő további befektetés mozgásterét, amelyet ezért nem szabad tovább korlátozni;

| 9. | mindezekre tekintettel felhívja a tagállamokat, hogy gondoskodjanak arról, hogy az öröklésre és az ajándékozásra, a hitel- és tőkefinanszírozásra, valamint a vállalkozások adóztatására vonatkozó nemzeti szabályok inkább támogassák, és ne hozzák hátrányos helyzetbe a családi vállalkozások számára oly fontos sajáttőke-finanszírozást; emlékeztet, hogy a közvetlen adók és az örökösödési jog tagállami hatáskörbe tartoznak; felszólítja ezért a tagállamokat, hogy vizsgálják felül adótörvényeikben a eladósodottság irányába ható adókedvezményeket, felmérve azok hatását a társaságok finanszírozási struktúrájára és a beruházási szintre, továbbá biztosítsák a saját tőkéből és a hitelből történő finanszírozás egyenlő kezelését annak érdekében, hogy ne gátolják a tulajdonjog utódlását és a hosszú távú tervezést a családi vállalkozások esetében; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vizsgáljanak meg minden olyan adóügyi intézkedést, amely az igazságos versenykörnyezettel ellentétesen hátrányos helyzetbe hozza a sajáttőke-finanszírozást; |
| --- | --- |

9.

mindezekre tekintettel felhívja a tagállamokat, hogy gondoskodjanak arról, hogy az öröklésre és az ajándékozásra, a hitel- és tőkefinanszírozásra, valamint a vállalkozások adóztatására vonatkozó nemzeti szabályok inkább támogassák, és ne hozzák hátrányos helyzetbe a családi vállalkozások számára oly fontos sajáttőke-finanszírozást; emlékeztet, hogy a közvetlen adók és az örökösödési jog tagállami hatáskörbe tartoznak; felszólítja ezért a tagállamokat, hogy vizsgálják felül adótörvényeikben a eladósodottság irányába ható adókedvezményeket, felmérve azok hatását a társaságok finanszírozási struktúrájára és a beruházási szintre, továbbá biztosítsák a saját tőkéből és a hitelből történő finanszírozás egyenlő kezelését annak érdekében, hogy ne gátolják a tulajdonjog utódlását és a hosszú távú tervezést a családi vállalkozások esetében; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vizsgáljanak meg minden olyan adóügyi intézkedést, amely az igazságos versenykörnyezettel ellentétesen hátrányos helyzetbe hozza a sajáttőke-finanszírozást;

| 10. | hangsúlyozza, hogy a vállalkozásfinanszírozás hosszú távú biztosítása a verseny egyik központi tényezőjévé vált; ezzel összefüggésben kiemeli a nemzetközileg stabil pénzügyi piaci struktúrák jelentőségét; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a pénzügyi piacok szabályozása során ne teremtsen szükségtelen terheket a vállalkozások számára; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy a vállalkozásfinanszírozás hosszú távú biztosítása a verseny egyik központi tényezőjévé vált; ezzel összefüggésben kiemeli a nemzetközileg stabil pénzügyi piaci struktúrák jelentőségét; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a pénzügyi piacok szabályozása során ne teremtsen szükségtelen terheket a vállalkozások számára;

| 11. | felhívja a Bizottságot annak megvizsgálására, hogy a kkv és/vagy egyéni vállalkozások támogatására szolgáló valamennyi meglévő eszköz, különösen a COSME kiterjeszthető-e a közepes méretű családi vállalkozásokra; |
| --- | --- |

11.

felhívja a Bizottságot annak megvizsgálására, hogy a kkv és/vagy egyéni vállalkozások támogatására szolgáló valamennyi meglévő eszköz, különösen a COSME kiterjeszthető-e a közepes méretű családi vállalkozásokra;

| 12. | hangsúlyozza, hogy a pénzügyi válság és a kedvezőtlen gazdasági ciklus miatt a családi vállalkozások számos funkciója alulfinanszírozott, ezért fontos, hogy a családi vállalkozások könnyen hozzáférjenek a finanszírozás számukra nyitott alternatív forrásaihoz; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy a pénzügyi válság és a kedvezőtlen gazdasági ciklus miatt a családi vállalkozások számos funkciója alulfinanszírozott, ezért fontos, hogy a családi vállalkozások könnyen hozzáférjenek a finanszírozás számukra nyitott alternatív forrásaihoz;

| 13. | ezzel kapcsolatban megjegyzi, hogy támogatni kell a családi vállalkozások számára való hitelezés olyan alternatív formáit, mint a hitelszövetkezetek; |
| --- | --- |

13.

ezzel kapcsolatban megjegyzi, hogy támogatni kell a családi vállalkozások számára való hitelezés olyan alternatív formáit, mint a hitelszövetkezetek;

Kihívások

| 14. | megállapítja, hogy azon vállalkozásoknak a 35 %-a, amelyek nem fektetnek be külföldi piacokon, ezt a külföldi piacok ismeretének hiánya és sajnálatos módon a nemzetközi színtérre lépéssel kapcsolatos tapasztalataik hiánya miatt nem teszik; felhívja ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy bocsássanak különösen a kisebb családi vállalkozások rendelkezésére a nemzetközivé válás lehetőségeire vonatkozó információkat a kkv-k nemzetközivé válását segítő portál és a klaszterek közötti együttműködés európai platformja révén, továbbá gondoskodjanak a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok jobb cseréjéről, többek között a nemzetközivé válás internetes lehetőségeiről; felhívja ezenfelül a tagállamokat, hogy a tervezett nemzetközivé váláshoz biztosítsanak támogatást, például a vállalkozásoknak szóló információs kínálat vagy akár exporthitel-garancia formájában is, bontsák le a kereskedelmi akadályokat és segítsék elő a családi vállalkozások kultúrájához szükséges speciális oktatást; |
| --- | --- |

14.

megállapítja, hogy azon vállalkozásoknak a 35 %-a, amelyek nem fektetnek be külföldi piacokon, ezt a külföldi piacok ismeretének hiánya és sajnálatos módon a nemzetközi színtérre lépéssel kapcsolatos tapasztalataik hiánya miatt nem teszik; felhívja ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy bocsássanak különösen a kisebb családi vállalkozások rendelkezésére a nemzetközivé válás lehetőségeire vonatkozó információkat a kkv-k nemzetközivé válását segítő portál és a klaszterek közötti együttműködés európai platformja révén, továbbá gondoskodjanak a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok jobb cseréjéről, többek között a nemzetközivé válás internetes lehetőségeiről; felhívja ezenfelül a tagállamokat, hogy a tervezett nemzetközivé váláshoz biztosítsanak támogatást, például a vállalkozásoknak szóló információs kínálat vagy akár exporthitel-garancia formájában is, bontsák le a kereskedelmi akadályokat és segítsék elő a családi vállalkozások kultúrájához szükséges speciális oktatást;

| 15. | megjegyzi, hogy a családi vállalkozások egyre gyakoribb nemzetközivé válása egyre több lehetőséget kínál a gazdasági növekedéshez és a fokozott munkahelyteremtéshez; felhívja ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy segítsék a kisebb családi vállalkozásokat, hogy hatékonyabban tudják használni a digitális infrastruktúrát; |
| --- | --- |

15.

megjegyzi, hogy a családi vállalkozások egyre gyakoribb nemzetközivé válása egyre több lehetőséget kínál a gazdasági növekedéshez és a fokozott munkahelyteremtéshez; felhívja ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy segítsék a kisebb családi vállalkozásokat, hogy hatékonyabban tudják használni a digitális infrastruktúrát;

| 16. | elismeri, hogy a fiskális, jogi és adminisztratív környezetet, amelyben a családi vállalkozások (és a tulajdonos által irányított vállalkozások) működnek, a vállalati jog és a magánjog közös hatása határozza meg; |
| --- | --- |

16.

elismeri, hogy a fiskális, jogi és adminisztratív környezetet, amelyben a családi vállalkozások (és a tulajdonos által irányított vállalkozások) működnek, a vállalati jog és a magánjog közös hatása határozza meg;

| 17. | megállapítja, hogy a családi vállalkozók 87 %-a meg van győződve arról, hogy a vállalkozás feletti ellenőrzés megőrzése a siker egyik kulcsfontosságú tényezője (5); megállapítja, hogy a Bizottság „Vállalkozás 2020” cselekvési terve (6) szerint a családi vállalkozások számára a legnagyobb kihívást a vállalkozás tulajdonjogának és irányításának egyik nemzedékről a következőre történő átruházása jelenti; |
| --- | --- |

17.

megállapítja, hogy a családi vállalkozók 87 %-a meg van győződve arról, hogy a vállalkozás feletti ellenőrzés megőrzése a siker egyik kulcsfontosságú tényezője (5); megállapítja, hogy a Bizottság „Vállalkozás 2020” cselekvési terve (6) szerint a családi vállalkozások számára a legnagyobb kihívást a vállalkozás tulajdonjogának és irányításának egyik nemzedékről a következőre történő átruházása jelenti;

| 18. | megjegyzi, hogy a kis- és közepes méretű családi vállalkozások számára folyamatos kihívást jelent az innováció iránti igény és a megfelelő készségek és tehetség vonzása; kéri ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsanak a kisebb családi vállalkozások számára ösztönzőket annak érdekében, hogy azok vállalják a növekedéssel járó kockázatokat, és biztosítsanak képzéseket az alkalmazottak számára a külső tudás elérhetővé tétele érdekében; |
| --- | --- |

18.

megjegyzi, hogy a kis- és közepes méretű családi vállalkozások számára folyamatos kihívást jelent az innováció iránti igény és a megfelelő készségek és tehetség vonzása; kéri ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsanak a kisebb családi vállalkozások számára ösztönzőket annak érdekében, hogy azok vállalják a növekedéssel járó kockázatokat, és biztosítsanak képzéseket az alkalmazottak számára a külső tudás elérhetővé tétele érdekében;

| 19. | kéri a tagállamokat, hogy egyszerűsítsék adminisztratív eljárásaikat és adórendszerüket, fokozottan figyelembe véve a kis- és középvállalkozások, illetve a családi vállalkozások előtt álló kihívásokat; |
| --- | --- |

19.

kéri a tagállamokat, hogy egyszerűsítsék adminisztratív eljárásaikat és adórendszerüket, fokozottan figyelembe véve a kis- és középvállalkozások, illetve a családi vállalkozások előtt álló kihívásokat;

| 20. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak intézkedéseket a digitális vállalkozások és a digitális készségek fejlesztése érdekében, hogy a családi vállalkozások teljes mértékben kihasználhassák a digitális technológiákat; |
| --- | --- |

20.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak intézkedéseket a digitális vállalkozások és a digitális készségek fejlesztése érdekében, hogy a családi vállalkozások teljes mértékben kihasználhassák a digitális technológiákat;

| 21. | felhívja ezért a tagállamokat, hogy javítsák a családi vállalkozások átruházásának jogi keretfeltételeit, valamint hozzanak létre különleges finanszírozási eszközöket az átruházáshoz, hogy ezáltal megelőzzék a likviditáshiányt, így biztosított legyen a családi vállalkozások további fennmaradása, és megakadályozzák a kényszereladásokat; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy – különösen azokban az országokban, ahol történelmi okok miatt a családi vállalkozások fogalmát nem határozták meg – segítsék elő a családi vállalkozásokhoz kapcsolódó oktatást olyan témákban, mint a vállalkozás átruházása, az irányítási struktúrák, a tulajdonosi stratégiák és az innovációs stratégiák, ami hozzájárulna a vállalkozások hosszú távú sikeréhez, különösen a vállalkozásátruházás tekintetében; |
| --- | --- |

21.

felhívja ezért a tagállamokat, hogy javítsák a családi vállalkozások átruházásának jogi keretfeltételeit, valamint hozzanak létre különleges finanszírozási eszközöket az átruházáshoz, hogy ezáltal megelőzzék a likviditáshiányt, így biztosított legyen a családi vállalkozások további fennmaradása, és megakadályozzák a kényszereladásokat; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy – különösen azokban az országokban, ahol történelmi okok miatt a családi vállalkozások fogalmát nem határozták meg – segítsék elő a családi vállalkozásokhoz kapcsolódó oktatást olyan témákban, mint a vállalkozás átruházása, az irányítási struktúrák, a tulajdonosi stratégiák és az innovációs stratégiák, ami hozzájárulna a vállalkozások hosszú távú sikeréhez, különösen a vállalkozásátruházás tekintetében;

| 22. | hangsúlyozza, hogy a családi vállalkozásoknak közvetlen kapcsolattal kell rendelkezniük olyan oktatási tevékenységekkel, amelyek folyamatosan tájékoztatják őket a jó vállalatvezetés legkorszerűbb gyakorlatairól; hangsúlyozza e tekintetben, hogy a családi vállalkozások lényegesen hozzájárulnak a szakképzéssel kapcsolatos reformok sikeréhez és a tanulószerződéses gyakorlati képzések számának növeléséhez; megjegyzi, hogy a jól működő szakképzési rendszerek hosszú távon hozzájárulhatnak a szakképzett munkaerő hiányának és a fiatalok körében tapasztalható munkanélküliségnek a csökkentéséhez; rámutat, hogy a Bizottságnak és a tagállamoknak ösztönözniük kellene az arra vonatkozóan bevált gyakorlatok cseréjét, hogy a szakképzési rendszerek miként tudnának hozzájárulni ahhoz, hogy a családi vállalkozások számára a tanulószerződéses gyakorlati képzésbe történő befektetéshez a lehető legkedvezőbb környezet jöjjön létre; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy a családi vállalkozásoknak közvetlen kapcsolattal kell rendelkezniük olyan oktatási tevékenységekkel, amelyek folyamatosan tájékoztatják őket a jó vállalatvezetés legkorszerűbb gyakorlatairól; hangsúlyozza e tekintetben, hogy a családi vállalkozások lényegesen hozzájárulnak a szakképzéssel kapcsolatos reformok sikeréhez és a tanulószerződéses gyakorlati képzések számának növeléséhez; megjegyzi, hogy a jól működő szakképzési rendszerek hosszú távon hozzájárulhatnak a szakképzett munkaerő hiányának és a fiatalok körében tapasztalható munkanélküliségnek a csökkentéséhez; rámutat, hogy a Bizottságnak és a tagállamoknak ösztönözniük kellene az arra vonatkozóan bevált gyakorlatok cseréjét, hogy a szakképzési rendszerek miként tudnának hozzájárulni ahhoz, hogy a családi vállalkozások számára a tanulószerződéses gyakorlati képzésbe történő befektetéshez a lehető legkedvezőbb környezet jöjjön létre;

| 23. | megjegyzi, hogy a családi vállalkozásokat érintő egyéb kihívásokat, például a szakképzett munkavállalók megtalálásával és megtartásával kapcsolatos nehézségeket is kezelni kell, valamint fontos megerősíteni a vállalkozással kapcsolatos oktatást és a kifejezetten családi vállalkozásokat célzó vezetői képzést; |
| --- | --- |

23.

megjegyzi, hogy a családi vállalkozásokat érintő egyéb kihívásokat, például a szakképzett munkavállalók megtalálásával és megtartásával kapcsolatos nehézségeket is kezelni kell, valamint fontos megerősíteni a vállalkozással kapcsolatos oktatást és a kifejezetten családi vállalkozásokat célzó vezetői képzést;

| 24. | rámutat a kisvállalkozások vezetőit célzó uniós finanszírozású képzési programok fontosságára, amelyek lehetővé teszik a családi vállalkozások tulajdonosai számára, hogy vállalkozásaikat az egyre fokozódó globális gazdasági integrációval, az új technológiák megjelenésével és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, környezetbarátabb gazdaság központi szerepével jellemzett, gyorsan változó környezethez igazítsák; |
| --- | --- |

24.

rámutat a kisvállalkozások vezetőit célzó uniós finanszírozású képzési programok fontosságára, amelyek lehetővé teszik a családi vállalkozások tulajdonosai számára, hogy vállalkozásaikat az egyre fokozódó globális gazdasági integrációval, az új technológiák megjelenésével és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, környezetbarátabb gazdaság központi szerepével jellemzett, gyorsan változó környezethez igazítsák;

| 25. | megjegyzi, hogy a vállalkozói szellem előmozdítása az iskolákban és az egyéb oktatási létesítményekben rendkívül fontos a vállalkozói szemlélet erőteljesebb kialakítása szempontjából; megjegyzi továbbá, hogy az oktatásnak a családi vállalkozások jellegzetes vonatkozásait is magában kell foglalnia, mint amilyen például a tulajdonjog, az utódlás és a családirányítás, valamint általánosabb ismereteket is közvetíteni kell, mint amilyen például az innováció fontossága mint az üzlet fellendítésének eszköze; |
| --- | --- |

25.

megjegyzi, hogy a vállalkozói szellem előmozdítása az iskolákban és az egyéb oktatási létesítményekben rendkívül fontos a vállalkozói szemlélet erőteljesebb kialakítása szempontjából; megjegyzi továbbá, hogy az oktatásnak a családi vállalkozások jellegzetes vonatkozásait is magában kell foglalnia, mint amilyen például a tulajdonjog, az utódlás és a családirányítás, valamint általánosabb ismereteket is közvetíteni kell, mint amilyen például az innováció fontossága mint az üzlet fellendítésének eszköze;

| 26. | sürgeti a tagállamokat, hogy vegyék figyelembe a családtagok által többek között a családi vállalkozásokban végzett hivatalos és informális alkalmi és láthatatlan munkát, és ösztönzi a tagállamokat, hogy biztosítsanak egyértelmű jogi keretet; |
| --- | --- |

26.

sürgeti a tagállamokat, hogy vegyék figyelembe a családtagok által többek között a családi vállalkozásokban végzett hivatalos és informális alkalmi és láthatatlan munkát, és ösztönzi a tagállamokat, hogy biztosítsanak egyértelmű jogi keretet;

| 27. | hangsúlyozza, hogy a családi vállalkozások innovációhoz való hozzájárulása növelhető a köz- és magánszféra közötti partnerségekben és a klaszterekben való részvételük elősegítése, valamint a kutatási intézményekkel való együttműködésük fokozása révén; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy a családi vállalkozások innovációhoz való hozzájárulása növelhető a köz- és magánszféra közötti partnerségekben és a klaszterekben való részvételük elősegítése, valamint a kutatási intézményekkel való együttműködésük fokozása révén;

Kilátások

| 28. | kéri a Bizottságot, hogy a jobb szabályozás kapcsán elemezze azon meglévő jogszabályokat, amelyek hatással vannak a családi vállalkozásokra, annak érdekében, hogy azonosítsák a problémákat és a növekedés előtt álló akadályokat; |
| --- | --- |

28.

kéri a Bizottságot, hogy a jobb szabályozás kapcsán elemezze azon meglévő jogszabályokat, amelyek hatással vannak a családi vállalkozásokra, annak érdekében, hogy azonosítsák a problémákat és a növekedés előtt álló akadályokat;

| 29. | felhívja a Bizottságot, hogy adjon megbízást rendszeres és megfelelően finanszírozott tanulmányok készítésére, amelyek a tulajdonosi szerepvállalás vállalkozás sikerében és további fennmaradásában játszott szerepét elemzik és a családi vállalkozások előtt álló sajátos kihívásokra világítanak rá, valamint javasolja az Európai Parlamentnek és a tagállamoknak, hogy az Eurostattal együttműködésben alakítsák ki a „családi vállalkozás” statisztikailag használható európai meghatározását, figyelembe véve a tagállamok különböző körülményeit; felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy használja a kkv-adatokkal foglalkozó meglévő munkacsoportot elegendő adat gyűjtésére többek között valamennyi tagállam családi vállalkozásaira vonatkozóan annak érdekében, hogy lehetővé váljon a különböző méretű családi vállalkozások helyzetének és szükségleteinek, valamint a családi és nem családi vállalkozásoknak az összehasonlítása, másrészt pedig hogy előmozdítsa a know-how-ra és a bevált gyakorlatokra vonatkozó információk és példák tagállamok közötti cseréjét, például azáltal, hogy az Európai Bizottságnál a családi vállalkozásokért felelős kapcsolattartót jelöl ki, a lehető legjobban hasznosítja az olyan programokat, mint az „Erasmus fiatal vállalkozóknak”, valamint célzottabb támogatást tesz lehetővé; |
| --- | --- |

29.

felhívja a Bizottságot, hogy adjon megbízást rendszeres és megfelelően finanszírozott tanulmányok készítésére, amelyek a tulajdonosi szerepvállalás vállalkozás sikerében és további fennmaradásában játszott szerepét elemzik és a családi vállalkozások előtt álló sajátos kihívásokra világítanak rá, valamint javasolja az Európai Parlamentnek és a tagállamoknak, hogy az Eurostattal együttműködésben alakítsák ki a „családi vállalkozás” statisztikailag használható európai meghatározását, figyelembe véve a tagállamok különböző körülményeit; felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy használja a kkv-adatokkal foglalkozó meglévő munkacsoportot elegendő adat gyűjtésére többek között valamennyi tagállam családi vállalkozásaira vonatkozóan annak érdekében, hogy lehetővé váljon a különböző méretű családi vállalkozások helyzetének és szükségleteinek, valamint a családi és nem családi vállalkozásoknak az összehasonlítása, másrészt pedig hogy előmozdítsa a know-how-ra és a bevált gyakorlatokra vonatkozó információk és példák tagállamok közötti cseréjét, például azáltal, hogy az Európai Bizottságnál a családi vállalkozásokért felelős kapcsolattartót jelöl ki, a lehető legjobban hasznosítja az olyan programokat, mint az „Erasmus fiatal vállalkozóknak”, valamint célzottabb támogatást tesz lehetővé;

| 30. | felhívja a Bizottságot, hogy készítsen hatásvizsgálatot arról, hogy mennyiben lenne lehetséges a kkv-k 2003-as európai fogalommeghatározásának a kibővítése, azaz a pusztán kvantitatív kritériumok mellett kvalitatív kritériumok belefoglalása, amelyek a tulajdon, az ellenőrzés és az irányítás összefonódásának és annak figyelembevételével, hogy a kockázatot és a felelősséget kizárólag maga a család viseli, a vállalat társadalmi felelősségét, valamint a vállalkozás tulajdonosi körét és általában a vállalatirányítás személyhez kötött jellegét is figyelembe veszik, többek között az alkalmazottak üzleti tevékenységek irányításában való részvételével kapcsolatban is, és hogy ez milyen hatással járna a családi vállalkozásokra, például az állami támogatásokat vagy a vállalkozások támogathatóságát illetően; |
| --- | --- |

30.

felhívja a Bizottságot, hogy készítsen hatásvizsgálatot arról, hogy mennyiben lenne lehetséges a kkv-k 2003-as európai fogalommeghatározásának a kibővítése, azaz a pusztán kvantitatív kritériumok mellett kvalitatív kritériumok belefoglalása, amelyek a tulajdon, az ellenőrzés és az irányítás összefonódásának és annak figyelembevételével, hogy a kockázatot és a felelősséget kizárólag maga a család viseli, a vállalat társadalmi felelősségét, valamint a vállalkozás tulajdonosi körét és általában a vállalatirányítás személyhez kötött jellegét is figyelembe veszik, többek között az alkalmazottak üzleti tevékenységek irányításában való részvételével kapcsolatban is, és hogy ez milyen hatással járna a családi vállalkozásokra, például az állami támogatásokat vagy a vállalkozások támogathatóságát illetően;

| 31. | felhívja a Bizottságot, hogy eközben jogalkotási hatásvizsgálatának keretében a kkv-tesztre támaszkodva végezzen a „családi vállalkozás tesztre” vonatkozó megvalósíthatósági tanulmányt (a tulajdonra, az irányítási struktúrára és a magánélethez való jogra vonatkozó politikákhoz kapcsolódóan), és – amennyiben a tanulmány bebizonyítja ennek megvalósíthatóságát – azt a lehető leghamarabb vezesse be, hogy már előzetesen fel tudja mérni bizonyos jogi aktusok családi vállalkozásokra gyakorolt hatását, és ezzel elkerülje a családi vállalkozások esetében a szükségtelen bürokráciát és a bonyolult akadályokat, különös figyelmet fordítva a társasági és magánjog együttes hatására; |
| --- | --- |

31.

felhívja a Bizottságot, hogy eközben jogalkotási hatásvizsgálatának keretében a kkv-tesztre támaszkodva végezzen a „családi vállalkozás tesztre” vonatkozó megvalósíthatósági tanulmányt (a tulajdonra, az irányítási struktúrára és a magánélethez való jogra vonatkozó politikákhoz kapcsolódóan), és – amennyiben a tanulmány bebizonyítja ennek megvalósíthatóságát – azt a lehető leghamarabb vezesse be, hogy már előzetesen fel tudja mérni bizonyos jogi aktusok családi vállalkozásokra gyakorolt hatását, és ezzel elkerülje a családi vállalkozások esetében a szükségtelen bürokráciát és a bonyolult akadályokat, különös figyelmet fordítva a társasági és magánjog együttes hatására;

| 32. | megállapítja, hogy például az adózási szabályok, a támogatási rendszerek vagy az uniós jogszabályok szomszédos országokban való végrehajtásának eltérései problémákat okozhatnak a határ menti régiókban a vállalkozók – például a családi vállalkozások számára; felszólítja ezért a tagállamokat, hogy vizsgálják felül a javasolt nemzeti jogszabályokat és az európai jogszabályok végrehajtására javasolt módszereket annak érdekében, hogy tisztában legyenek a határ menti régiókban a vállalkozókra, például a családi vállalkozásokra gyakorolt hatásokkal; |
| --- | --- |

32.

megállapítja, hogy például az adózási szabályok, a támogatási rendszerek vagy az uniós jogszabályok szomszédos országokban való végrehajtásának eltérései problémákat okozhatnak a határ menti régiókban a vállalkozók – például a családi vállalkozások számára; felszólítja ezért a tagállamokat, hogy vizsgálják felül a javasolt nemzeti jogszabályokat és az európai jogszabályok végrehajtására javasolt módszereket annak érdekében, hogy tisztában legyenek a határ menti régiókban a vállalkozókra, például a családi vállalkozásokra gyakorolt hatásokkal;

| 33. | felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre egy állandó belső munkacsoportot és határozza meg annak hatáskörét, amely kifejezetten a családi vállalkozások szükségleteivel és sajátosságaival foglalkozik, rendszeresen jelentést tesz a Parlament és a tagállamok felé, ösztönzi a bevált gyakorlatok cseréjét a tagállamok családi vállalkozásokat tömörítő szervezetei között, illetve iránymutatásokat és standard szövegeket terjeszt, valamint sajátos problémáikhoz megoldásokat tesz közzé a családi vállalkozások számára; felszólítja a Bizottságot arra is, hogy hozzon létre egyablakos ügyintézési rendszert a vállalkozások számára, amely európai szintű kapcsolattartóként a családi vállalkozások és a családi vállalkozói érdekcsoportok rendelkezésére állna és különösen az európai jogalkotáshoz és az uniós finanszírozáshoz kapcsolódó konkrét kérdésekben segítséget nyújtana; |
| --- | --- |

33.

felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre egy állandó belső munkacsoportot és határozza meg annak hatáskörét, amely kifejezetten a családi vállalkozások szükségleteivel és sajátosságaival foglalkozik, rendszeresen jelentést tesz a Parlament és a tagállamok felé, ösztönzi a bevált gyakorlatok cseréjét a tagállamok családi vállalkozásokat tömörítő szervezetei között, illetve iránymutatásokat és standard szövegeket terjeszt, valamint sajátos problémáikhoz megoldásokat tesz közzé a családi vállalkozások számára; felszólítja a Bizottságot arra is, hogy hozzon létre egyablakos ügyintézési rendszert a vállalkozások számára, amely európai szintű kapcsolattartóként a családi vállalkozások és a családi vállalkozói érdekcsoportok rendelkezésére állna és különösen az európai jogalkotáshoz és az uniós finanszírozáshoz kapcsolódó konkrét kérdésekben segítséget nyújtana;

| 34. | kiemeli a nők vállalaton belüli szerepét a családi vállalkozásokban; felszólítja a Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt a nők európai családi gazdaságokban való jelenlétéről, és értékelje a családi vállalkozások által a nők társadalmi szerepvállalásának növelése, az esélyegyenlőség, valamint a munka és a magánélet közötti egyensúly terén kínált lehetőségeket; hangsúlyozza, hogy a családi vállalkozások vonatkozásában védeni kell a nők férfiakkal egyenlő jogát az utódlásban, előmozdítva a nők és a férfiak egyenlő jogait, ami megerősíti a nők – többek között vezető pozíciókban kibontakozó – vállalkozó kedvét a családi vállalkozásokban; hangsúlyozza, hogy a családi vállalkozásoknak meg kell felelniük a társadalombiztosításra, a nyugdíjjárulékra és a biztonságos munkavégzési feltételekre vonatkozó jogi rendelkezéseknek; |
| --- | --- |

34.

kiemeli a nők vállalaton belüli szerepét a családi vállalkozásokban; felszólítja a Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt a nők európai családi gazdaságokban való jelenlétéről, és értékelje a családi vállalkozások által a nők társadalmi szerepvállalásának növelése, az esélyegyenlőség, valamint a munka és a magánélet közötti egyensúly terén kínált lehetőségeket; hangsúlyozza, hogy a családi vállalkozások vonatkozásában védeni kell a nők férfiakkal egyenlő jogát az utódlásban, előmozdítva a nők és a férfiak egyenlő jogait, ami megerősíti a nők – többek között vezető pozíciókban kibontakozó – vállalkozó kedvét a családi vállalkozásokban; hangsúlyozza, hogy a családi vállalkozásoknak meg kell felelniük a társadalombiztosításra, a nyugdíjjárulékra és a biztonságos munkavégzési feltételekre vonatkozó jogi rendelkezéseknek;

| 35. | ismét emlékezteti a tagállamokat és a helyi és regionális hatóságokat annak fontosságára, hogy elegendő színvonalas és megfizethető gondozó létesítmény álljon rendelkezésre a gyerekek, idősek és más gondozást igénylők befogadására, valamint a társasági adókedvezmények és egyéb olyan kompenzációk fontosságára, amelyek segítik az alkalmazottként, önálló vállalkozóként vagy családi vállalkozások irányítóiként dolgozó nőket és férfiakat családi és munkahelyi kötelezettségeik összeegyeztetésében; |
| --- | --- |

35.

ismét emlékezteti a tagállamokat és a helyi és regionális hatóságokat annak fontosságára, hogy elegendő színvonalas és megfizethető gondozó létesítmény álljon rendelkezésre a gyerekek, idősek és más gondozást igénylők befogadására, valamint a társasági adókedvezmények és egyéb olyan kompenzációk fontosságára, amelyek segítik az alkalmazottként, önálló vállalkozóként vagy családi vállalkozások irányítóiként dolgozó nőket és férfiakat családi és munkahelyi kötelezettségeik összeegyeztetésében;

| 36. | hangsúlyozza, hogy a szülési, apasági és szülői szabadság időszakait el kell különíteni, megfelelő juttatásokat biztosítva ezen időszakokra a foglalkoztatottak, az önálló vállalkozók és a munkaadók igényeinek megfelelően; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy a szülési, apasági és szülői szabadság időszakait el kell különíteni, megfelelő juttatásokat biztosítva ezen időszakokra a foglalkoztatottak, az önálló vállalkozók és a munkaadók igényeinek megfelelően;

| 37. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a női vállalkozók képviselőinek európai hálózatát és a „Mentorhálózat a sikeres női vállalkozókért” programot, elősegítve, hogy szélesebb körben ismertté váljanak; |
| --- | --- |

37.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a női vállalkozók képviselőinek európai hálózatát és a „Mentorhálózat a sikeres női vállalkozókért” programot, elősegítve, hogy szélesebb körben ismertté váljanak;

| 38. | megjegyzi, hogy a családi mezőgazdasági vállalkozások a saját földtulajdon miatt kötődnek egy bizonyos helyszínhez; kéri ezért a Bizottságot és a tagállamokat, biztosítsák, hogy a családi gazdaságok fennmaradását ne veszélyeztesse különösen a túlzott bürokrácia; felhívja a figyelmet a nők által a családi gazdaságok működtetésében betöltött fontos szerepre, és kéri a tagállamokat, hogy támogassák a kifejezetten női gazdáknak szóló üzleti képzéseket, a nők családi gazdaságokban betöltött szerepének további erősítése érdekében; |
| --- | --- |

38.

megjegyzi, hogy a családi mezőgazdasági vállalkozások a saját földtulajdon miatt kötődnek egy bizonyos helyszínhez; kéri ezért a Bizottságot és a tagállamokat, biztosítsák, hogy a családi gazdaságok fennmaradását ne veszélyeztesse különösen a túlzott bürokrácia; felhívja a figyelmet a nők által a családi gazdaságok működtetésében betöltött fontos szerepre, és kéri a tagállamokat, hogy támogassák a kifejezetten női gazdáknak szóló üzleti képzéseket, a nők családi gazdaságokban betöltött szerepének további erősítése érdekében;

| 39. | felhívja a Bizottságot, hogy EU-szerte mozdítsa elő a vállalkozói szellem erősítését, szem előtt tartva a családi vállalkozások fontosságát az EU gazdaságában, és teremtse meg a gazdaságban a csúcsteljesítmény eléréséhez szükséges környezetet; |
| --- | --- |

39.

felhívja a Bizottságot, hogy EU-szerte mozdítsa elő a vállalkozói szellem erősítését, szem előtt tartva a családi vállalkozások fontosságát az EU gazdaságában, és teremtse meg a gazdaságban a csúcsteljesítmény eléréséhez szükséges környezetet;

| 40. | felhívja a Bizottságot, hogy az európai gazdaság növelésének és versenyképességének 2020-ig történő megerősítését szem előtt tartva sürgősen dolgozzon ki közleményt, amelyben a családi vállalkozások szerepét elemzi, valamint készítsen menetrendet, amely felsorolja azokat az intézkedéseket, amelyek erősíthetik az EU-ban a családi vállalkozások gazdasági környezetét és fejlődését, tudatosítják a családi vállalkozások sajátos, megoldandó kihívásait és javítják versenyképességüket, nemzetközi esélyeiket és munkahely-teremtési potenciáljukat; |
| --- | --- |

40.

felhívja a Bizottságot, hogy az európai gazdaság növelésének és versenyképességének 2020-ig történő megerősítését szem előtt tartva sürgősen dolgozzon ki közleményt, amelyben a családi vállalkozások szerepét elemzi, valamint készítsen menetrendet, amely felsorolja azokat az intézkedéseket, amelyek erősíthetik az EU-ban a családi vállalkozások gazdasági környezetét és fejlődését, tudatosítják a családi vállalkozások sajátos, megoldandó kihívásait és javítják versenyképességüket, nemzetközi esélyeiket és munkahely-teremtési potenciáljukat;

o

o o

| 41. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

41.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0036.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0032.

(3)  http://ec.europa.eu/justice/gender-equality/files/gender_pay_gap/140319_gpg_hu.pdf

(4)  Az Európai Bizottság szakértői csoportjának végleges jelentése (2009. november): „OVERVIEW OF FAMILY–BUSINESS–RELEVANT ISSUES” (A családi vállalkozások szempontjából lényeges kérdések áttekintése).

(5)  European Family Business Barometer, 2014. június.

(6)  COM(2012)0795.

---

| 22.9.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/64 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/64

---

P8_TA(2015)0291

A kék gazdaság innovációjában és kutatásában rejlő munkahely-teremtési és növekedési lehetőségek kiaknázása

Az Európai Parlament 2015. szeptember 8-i állásfoglalása az innovációban és a kutatásban rejlő munkahely-teremtési és növekedési lehetőségek kék gazdaságban történő kiaknázásáról (2014/2240(INI))

(2017/C 316/06)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság „Tengereink és óceánjaink növekedési és munkahely-teremtési potenciáljának feltárása” című, 2014. május 8-i közleményére (COM(2014)0254), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Tengereink és óceánjaink növekedési és munkahely-teremtési potenciáljának feltárása” című, 2014. május 8-i közleményére (COM(2014)0254),

| — | tekintettel a tengeri területrendezés keretének létrehozásáról szóló, 2014. július 23-i 2014/89/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tengeri területrendezés keretének létrehozásáról szóló, 2014. július 23-i 2014/89/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2008. június 17-i 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv) (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2008. június 17-i 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv) (2),

| — | tekintettel „Az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezése: Innovatív Unió” című, 2010. október 6-i bizottsági közleményre (COM(2010)0546), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezése: Innovatív Unió” című, 2010. október 6-i bizottsági közleményre (COM(2010)0546),

| — | tekintettel „Az Európai Unió integrált tengerpolitikája” című, 2007. október 10-i bizottsági közleményre (COM(2007)0575), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európai Unió integrált tengerpolitikája” című, 2007. október 10-i bizottsági közleményre (COM(2007)0575),

| — | tekintettel a növekedést és foglalkoztatást célzó tengerészeti és tengerhasznosítási menetrendről szóló, 2012. október 8-i limasszoli nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a növekedést és foglalkoztatást célzó tengerészeti és tengerhasznosítási menetrendről szóló, 2012. október 8-i limasszoli nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Bizottság „Kék növekedés: A fenntartható tengergazdálkodási és tengergazdasági növekedés lehetőségei” című, 2012. szeptember 13-i közleményére (COM(2012)0494), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Kék növekedés: A fenntartható tengergazdálkodási és tengergazdasági növekedés lehetőségei” című, 2012. szeptember 13-i közleményére (COM(2012)0494),

| — | tekintettel „Az atlanti térségre vonatkozó tengerstratégia cselekvési terve. Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés megvalósítása” című, 2013. május 13-i bizottsági közleményre (COM(2013)0279), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az atlanti térségre vonatkozó tengerstratégia cselekvési terve. Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés megvalósítása” című, 2013. május 13-i bizottsági közleményre (COM(2013)0279),

| — | tekintettel „A tengerekkel kapcsolatos tudás 2020: a tengerfenék feltérképezésétől az óceán-előrejelzésig” című, 2012. augusztus 29-i bizottsági zöld könyvre (COM(2012)0473), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A tengerekkel kapcsolatos tudás 2020: a tengerfenék feltérképezésétől az óceán-előrejelzésig” című, 2012. augusztus 29-i bizottsági zöld könyvre (COM(2012)0473),

| — | tekintettel „A kék növekedés – A fenntartható fejlődés javítása az Unióban a tengerészeti, a tengeri közlekedési és a turisztikai ágazaton belül” című, 2013. július 2-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A kék növekedés – A fenntartható fejlődés javítása az Unióban a tengerészeti, a tengeri közlekedési és a turisztikai ágazaton belül” című, 2013. július 2-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel „A tengerekkel kapcsolatos tudás 2020: A tengerfenék feltérképezése a fenntartható halászat előmozdítása érdekében” című, 2013. október 23-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A tengerekkel kapcsolatos tudás 2020: A tengerfenék feltérképezése a fenntartható halászat előmozdítása érdekében” című, 2013. október 23-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a közös halászati politika területén a nők szerepének fejlesztése céljából meghozandó különleges intézkedésekről szóló, 2014. február 27-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös halászati politika területén a nők szerepének fejlesztése céljából meghozandó különleges intézkedésekről szóló, 2014. február 27-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról és az 1982/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1291/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról és az 1982/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1291/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6),

| — | tekintettel az az Európai Innovációs és Technológiai Intézet létrehozásáról szóló 294/2008/EK rendelet módosításáról szóló, 2013. december 11-i 1292/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az az Európai Innovációs és Technológiai Intézet létrehozásáról szóló 294/2008/EK rendelet módosításáról szóló, 2013. december 11-i 1292/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7),

| — | tekintettel „Az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) stratégiai innovációs tervéről: az EIT hozzájárulása az innovatívabb Európához” című, 2013. december 11-i 1312/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) stratégiai innovációs tervéről: az EIT hozzájárulása az innovatívabb Európához” című, 2013. december 11-i 1312/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (8),

| — | tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság „A kék gazdaság innovációja: tengereink és óceánjaink növekedési és munkahely-teremtési potenciáljának feltárása” című, 2014. október 15-i véleményére (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság „A kék gazdaság innovációja: tengereink és óceánjaink növekedési és munkahely-teremtési potenciáljának feltárása” című, 2014. október 15-i véleményére (9),

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága „A kék gazdaság innovációja: tengereink és óceánjaink növekedési és munkahely-teremtési potenciáljának feltárása” című, 2014. december 3-i véleményére (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága „A kék gazdaság innovációja: tengereink és óceánjaink növekedési és munkahely-teremtési potenciáljának feltárása” című, 2014. december 3-i véleményére (10),

| — | tekintettel a Bizottság „A part menti és tengeri turisztikai ágazat európai növekedési és foglalkoztatási stratégiája” című, 2014. február 20-i közleményére (COM(2014)0086), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A part menti és tengeri turisztikai ágazat európai növekedési és foglalkoztatási stratégiája” című, 2014. február 20-i közleményére (COM(2014)0086),

| — | tekintettel a Versenyképességi Tanácsnak „Az idegenforgalom Európa kulturális, természeti és tengeri örökségének kiaknázása révén történő megerősítése” című, 2014. december 4-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Versenyképességi Tanácsnak „Az idegenforgalom Európa kulturális, természeti és tengeri örökségének kiaknázása révén történő megerősítése” című, 2014. december 4-i következtetéseire,

| — | tekintettel a 2012. június 20–22-én a brazíliai Rio de Janeiróban megrendezett, fenntartható fejlődésről szóló ENSZ-konferencián (Rio+20) elfogadott zárónyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. június 20–22-én a brazíliai Rio de Janeiróban megrendezett, fenntartható fejlődésről szóló ENSZ-konferencián (Rio+20) elfogadott zárónyilatkozatra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Halászati Bizottság és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A8-0214/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Halászati Bizottság és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A8-0214/2015),

| A. | mivel a „kék gazdaság” koncepciója a tengerekhez és óceánokhoz kapcsolódó gazdasági tevékenységi ágazatok széles körére terjed ki, többek között az olyan hagyományos vagy bevett és újonnan kialakuló ágazatokra, mint például a halászat, az akvakultúra, a tengeri és belvízi közlekedés, a kikötők és a logisztika, a turizmus és kedvtelési célú hajózás és körutazás, a hajóépítés és hajójavítás, a tengeri létesítmények és a part menti övezetek védelmét szolgáló építmények, az ásványi erőforrások tengeri feltárása és kitermelése, az offshore szélenergia és a tengeri energia hasznosítása és a biotechnológia; |
| --- | --- |

A.

mivel a „kék gazdaság” koncepciója a tengerekhez és óceánokhoz kapcsolódó gazdasági tevékenységi ágazatok széles körére terjed ki, többek között az olyan hagyományos vagy bevett és újonnan kialakuló ágazatokra, mint például a halászat, az akvakultúra, a tengeri és belvízi közlekedés, a kikötők és a logisztika, a turizmus és kedvtelési célú hajózás és körutazás, a hajóépítés és hajójavítás, a tengeri létesítmények és a part menti övezetek védelmét szolgáló építmények, az ásványi erőforrások tengeri feltárása és kitermelése, az offshore szélenergia és a tengeri energia hasznosítása és a biotechnológia;

| B. | mivel a kék gazdaság fejlesztésének azon fenntartható gazdasági tevékenységekre kell összpontosítania, amelyek megfelelnek a jelenlegi és a jövőbeli generációk igényeinek, és amelyek jólétet teremtenek a társadalom számára; |
| --- | --- |

B.

mivel a kék gazdaság fejlesztésének azon fenntartható gazdasági tevékenységekre kell összpontosítania, amelyek megfelelnek a jelenlegi és a jövőbeli generációk igényeinek, és amelyek jólétet teremtenek a társadalom számára;

| C. | mivel a kék gazdaság kidolgozásába nem építették be komolyan a tudományos ismereteket, ami a kutatás és az innováció alapja, és mivel a tudomány és technológia kék gazdasághoz kapcsolódó területei nagyon sokrétűek; |
| --- | --- |

C.

mivel a kék gazdaság kidolgozásába nem építették be komolyan a tudományos ismereteket, ami a kutatás és az innováció alapja, és mivel a tudomány és technológia kék gazdasághoz kapcsolódó területei nagyon sokrétűek;

| D. | mivel a tengeri természetes környezet védelme és megőrzése alapvető fontosságú a kék gazdaság fenntartásához, támogatásához és fejlesztéséhez, és a tengeri ökoszisztémák életképessége előfeltétele a tengeri és óceáni erőforrások kiaknázásának; mivel a növekedés megvalósítása és a munkahelyteremtés céljából az innovációnak és a fenntarthatóságnak kell a kék gazdaság alappilléreit képeznie; |
| --- | --- |

D.

mivel a tengeri természetes környezet védelme és megőrzése alapvető fontosságú a kék gazdaság fenntartásához, támogatásához és fejlesztéséhez, és a tengeri ökoszisztémák életképessége előfeltétele a tengeri és óceáni erőforrások kiaknázásának; mivel a növekedés megvalósítása és a munkahelyteremtés céljából az innovációnak és a fenntarthatóságnak kell a kék gazdaság alappilléreit képeznie;

| E. | mivel jelentős adat-, információ és tudáshiány mutatkozik a tengerekkel és óceánokkal, azok erőforrásaival és biológiai sokféleségével, illetve ezen erőforrások és az emberi tevékenységek közötti interakciókkal és az utóbbiak – folyamatban lévő vagy kialakuló – környezeti és kumulatív hatásával kapcsolatban, és mivel mindez komolyan korlátozza ezen erőforrások fenntartható felhasználását, gátolja az innovációt és korlátozza a tengerekben és óceánokban rejlő potenciál teljes kihasználását akkor, amikor gyors ütemben növekszik a globális populáció, ami miatt tengereinket és óceánjainkat egyre inkább az élelmiszerek, a terület, az energia és az ásványok kinyerése céljából fogják használni, és ami ekként azok fenntartható használata tekintetében szisztematikusabb megközelítést tesz szükségessé; |
| --- | --- |

E.

mivel jelentős adat-, információ és tudáshiány mutatkozik a tengerekkel és óceánokkal, azok erőforrásaival és biológiai sokféleségével, illetve ezen erőforrások és az emberi tevékenységek közötti interakciókkal és az utóbbiak – folyamatban lévő vagy kialakuló – környezeti és kumulatív hatásával kapcsolatban, és mivel mindez komolyan korlátozza ezen erőforrások fenntartható felhasználását, gátolja az innovációt és korlátozza a tengerekben és óceánokban rejlő potenciál teljes kihasználását akkor, amikor gyors ütemben növekszik a globális populáció, ami miatt tengereinket és óceánjainkat egyre inkább az élelmiszerek, a terület, az energia és az ásványok kinyerése céljából fogják használni, és ami ekként azok fenntartható használata tekintetében szisztematikusabb megközelítést tesz szükségessé;

| F. | mivel a tengeri ökoszisztémák a biológiai sokféleség emberi tevékenységekre érzékeny, törékeny bölcsőjét képezik, továbbá mivel az érzékeny területek megfelelő kezelésének, fejlesztésének és védelmének elősegítése céljából egyre fontosabbá válik az élőhelytípusok elhelyezkedésével és méretével kapcsolatos pontos információk megszerzése és megosztása; |
| --- | --- |

F.

mivel a tengeri ökoszisztémák a biológiai sokféleség emberi tevékenységekre érzékeny, törékeny bölcsőjét képezik, továbbá mivel az érzékeny területek megfelelő kezelésének, fejlesztésének és védelmének elősegítése céljából egyre fontosabbá válik az élőhelytípusok elhelyezkedésével és méretével kapcsolatos pontos információk megszerzése és megosztása;

| G. | mivel a kék gazdaságban megvalósítható innováció sikerének akadályait nem csak a tudományos ismeretek hiánya képezi – amit az egyetemek, vállalkozások és kutatóintézetek élvonalbeli kutatásokon keresztül próbálnak kezelni –, azt jelentősen gátolják a mind az állami, mind pedig a magánforrásokból érkező finanszírozás előtti akadályok; |
| --- | --- |

G.

mivel a kék gazdaságban megvalósítható innováció sikerének akadályait nem csak a tudományos ismeretek hiánya képezi – amit az egyetemek, vállalkozások és kutatóintézetek élvonalbeli kutatásokon keresztül próbálnak kezelni –, azt jelentősen gátolják a mind az állami, mind pedig a magánforrásokból érkező finanszírozás előtti akadályok;

| H. | mivel a tengeri erőforrásoknak a fenntartható megújuló energiaforrások kialakítása céljából történő kiaknázásában rejlő potenciál – a tagállamok nem uniós energiaforrásoktól való függésének mérséklésén keresztül – jelentős mértékben hozzájárulhat az EU energiabiztonsági stratégiájához; |
| --- | --- |

H.

mivel a tengeri erőforrásoknak a fenntartható megújuló energiaforrások kialakítása céljából történő kiaknázásában rejlő potenciál – a tagállamok nem uniós energiaforrásoktól való függésének mérséklésén keresztül – jelentős mértékben hozzájárulhat az EU energiabiztonsági stratégiájához;

| I. | mivel a kék gazdaság fenntartható fejlesztése – az egyes földrajzi területek sajátos és eltérő szükségleteinek és különbségeinek figyelembevétele mellett – komolyan ösztönözhetné a gazdaság növekedését és fejlődését, csakúgy, mint a munkahelyek létrehozását, különösen a part menti régiókban, a legkülső régiókban, és a szigeteken; |
| --- | --- |

I.

mivel a kék gazdaság fenntartható fejlesztése – az egyes földrajzi területek sajátos és eltérő szükségleteinek és különbségeinek figyelembevétele mellett – komolyan ösztönözhetné a gazdaság növekedését és fejlődését, csakúgy, mint a munkahelyek létrehozását, különösen a part menti régiókban, a legkülső régiókban, és a szigeteken;

| J. | mivel a tengerekhez és óceánokhoz kapcsolódó kutatásba és innovációba irányuló nagyobb mértékű beruházás hathatósan támogathatja a gazdasági, társadalmi és területi kohézióval kapcsolatos célok megvalósulását, és mérsékelheti a tagállamok közötti egyre nagyobb aszimmetriákat és különbségeket, továbbá erősítheti a tengerpolitika és a kék gazdaság területén az EU világszintű pozícióját (például a környezetvédelmi technológia exportja révén), tekintettel arra, hogy az innováció és munkahely-teremtés során a kkv-knak és a családi vállalkozásoknak fontos szerep jut; |
| --- | --- |

J.

mivel a tengerekhez és óceánokhoz kapcsolódó kutatásba és innovációba irányuló nagyobb mértékű beruházás hathatósan támogathatja a gazdasági, társadalmi és területi kohézióval kapcsolatos célok megvalósulását, és mérsékelheti a tagállamok közötti egyre nagyobb aszimmetriákat és különbségeket, továbbá erősítheti a tengerpolitika és a kék gazdaság területén az EU világszintű pozícióját (például a környezetvédelmi technológia exportja révén), tekintettel arra, hogy az innováció és munkahely-teremtés során a kkv-knak és a családi vállalkozásoknak fontos szerep jut;

| K. | mivel a kék gazdaság keretében folytatott tevékenységekkel összefüggésben figyelembe kell venni a különböző – nemzetközi, európai és tagállami – illetékességi szinteket; mivel a kék gazdaság fejlesztésével kapcsolatos ágazati prioritások tagállamonként eltérhetnek, egyrészt a hagyományos vagy megszilárdult ágazatok múltbeli fejlesztéseinek, másrészt a meglévő erőforrásoknak és az egyes tagállamok feljövőben levő ágazataiban rejlő fejlesztési lehetőségeknek a függvényében; |
| --- | --- |

K.

mivel a kék gazdaság keretében folytatott tevékenységekkel összefüggésben figyelembe kell venni a különböző – nemzetközi, európai és tagállami – illetékességi szinteket; mivel a kék gazdaság fejlesztésével kapcsolatos ágazati prioritások tagállamonként eltérhetnek, egyrészt a hagyományos vagy megszilárdult ágazatok múltbeli fejlesztéseinek, másrészt a meglévő erőforrásoknak és az egyes tagállamok feljövőben levő ágazataiban rejlő fejlesztési lehetőségeknek a függvényében;

| L. | mivel a kék gazdaságban rejlő innovációs lehetőségek kihasználása készségekkel rendelkező, tanult és megfelelően képzett munkaerőt igényel; mivel a készségek területén jelenleg olyan űr tapasztalható, amelyet kezelni kell; |
| --- | --- |

L.

mivel a kék gazdaságban rejlő innovációs lehetőségek kihasználása készségekkel rendelkező, tanult és megfelelően képzett munkaerőt igényel; mivel a készségek területén jelenleg olyan űr tapasztalható, amelyet kezelni kell;

| M. | mivel a kék gazdaság lehetőségeinek kiaknázása ürügyén nem szabad, hogy a tengerekben és óceánokban ismét olyan módon aknázzák ki az erőforrásokat és olyan növekedési modelleket alkalmazzanak, amelyek nem fenntarthatók, és mivel a tengerek és óceánok erőforrásainak kiaknázása során szigorúan figyelembe kell venni az ezen erőforrásokkal való megfelelő gazdálkodás és ezek megóvásának szükségességét, a tengeri ökoszisztémákhoz kapcsolódó egyensúlyok megőrzését és adott esetben helyreállítását, valamint azt, hogy innovatív módszerekkel erőforrás-kímélő módon kell fellépni a tengerek szennyezésével, különösen a növekvő mennyiségű műanyagszeméttel, műanyag-agglomerátummal és a felbomló műanyag mikrorészecskékkel szemben, és ezek innovatív újrahasznosítását lehetőségnek kell tekinteni; |
| --- | --- |

M.

mivel a kék gazdaság lehetőségeinek kiaknázása ürügyén nem szabad, hogy a tengerekben és óceánokban ismét olyan módon aknázzák ki az erőforrásokat és olyan növekedési modelleket alkalmazzanak, amelyek nem fenntarthatók, és mivel a tengerek és óceánok erőforrásainak kiaknázása során szigorúan figyelembe kell venni az ezen erőforrásokkal való megfelelő gazdálkodás és ezek megóvásának szükségességét, a tengeri ökoszisztémákhoz kapcsolódó egyensúlyok megőrzését és adott esetben helyreállítását, valamint azt, hogy innovatív módszerekkel erőforrás-kímélő módon kell fellépni a tengerek szennyezésével, különösen a növekvő mennyiségű műanyagszeméttel, műanyag-agglomerátummal és a felbomló műanyag mikrorészecskékkel szemben, és ezek innovatív újrahasznosítását lehetőségnek kell tekinteni;

| N. | mivel számos parti és tengeri környezetgazdálkodási eszközt támogat a tengerfenék feltérképezése – többek között a nyomon követéssel foglalkozó felmérések megtervezése – azáltal, hogy meghatározza azokat a területeket, amelyek valószínűleg támogatni fognak valamely érdeklődésre számot tartó adott élőhelyet, vagy információt nyújt azzal a céllal, hogy segítsen környezetvédelmi szempontból fenntartható módon meghatározni a tengeri projektek – például a kikötőgátak és a kishajó-kikötők fejlesztése, a partvédelmi munkálatok, a part menti szélerőművek és területnyerés – helyét és megtervezni azokat; |
| --- | --- |

N.

mivel számos parti és tengeri környezetgazdálkodási eszközt támogat a tengerfenék feltérképezése – többek között a nyomon követéssel foglalkozó felmérések megtervezése – azáltal, hogy meghatározza azokat a területeket, amelyek valószínűleg támogatni fognak valamely érdeklődésre számot tartó adott élőhelyet, vagy információt nyújt azzal a céllal, hogy segítsen környezetvédelmi szempontból fenntartható módon meghatározni a tengeri projektek – például a kikötőgátak és a kishajó-kikötők fejlesztése, a partvédelmi munkálatok, a part menti szélerőművek és területnyerés – helyét és megtervezni azokat;

| O. | mivel – a Lisszaboni Szerződés 190. cikkével és a Rio+20 nyilatkozattal összhangban – az elővigyázatosság elvének és az ökoszisztémára épülő megközelítésnek kell a tengeri környezetre hatást gyakorló valamennyi tevékenység irányításának középpontjában állnia; |
| --- | --- |

O.

mivel – a Lisszaboni Szerződés 190. cikkével és a Rio+20 nyilatkozattal összhangban – az elővigyázatosság elvének és az ökoszisztémára épülő megközelítésnek kell a tengeri környezetre hatást gyakorló valamennyi tevékenység irányításának középpontjában állnia;

| P. | mivel az Európai Unió számos, a kék gazdasághoz kapcsolódó tevékenységet és a kék gazdaságban megvalósuló innovációt érintő programot és iránymutatást dolgozott ki és terjesztett elő, amelyeket értékelni kell a tekintetben, hogy milyen konkrét eredményekkel segítik a tagállamoknak, valamint a regionális és helyi hatóságoknak a kék gazdaság kialakítására irányuló erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

P.

mivel az Európai Unió számos, a kék gazdasághoz kapcsolódó tevékenységet és a kék gazdaságban megvalósuló innovációt érintő programot és iránymutatást dolgozott ki és terjesztett elő, amelyeket értékelni kell a tekintetben, hogy milyen konkrét eredményekkel segítik a tagállamoknak, valamint a regionális és helyi hatóságoknak a kék gazdaság kialakítására irányuló erőfeszítéseit;

| Q. | mivel egy új, fenntartható kék gazdaság támogatása és fejlesztése az uniós fejlesztéspolitikának, külpolitikának és az Unió a Mediterrán Térségért (EUROMED) kezdeményezésnek is a részét kell, hogy képezze, és különösen a Földközi-tengerrel határos afrikai államokat, az Indiai-óceán kelet-afrikai szigetállamait és az AKCS-országokkal kötött gazdasági partnerségi megállapodások szigetállamait partneri módon figyelembe kell venni a fenntartható tengergazdálkodás („kék gazdaság”) kiépítése során; |
| --- | --- |

Q.

mivel egy új, fenntartható kék gazdaság támogatása és fejlesztése az uniós fejlesztéspolitikának, külpolitikának és az Unió a Mediterrán Térségért (EUROMED) kezdeményezésnek is a részét kell, hogy képezze, és különösen a Földközi-tengerrel határos afrikai államokat, az Indiai-óceán kelet-afrikai szigetállamait és az AKCS-országokkal kötött gazdasági partnerségi megállapodások szigetállamait partneri módon figyelembe kell venni a fenntartható tengergazdálkodás („kék gazdaság”) kiépítése során;

| R. | mivel a part menti és a szigeteken élő közösségek helyi és regionális hatóságai megkerülhetetlen érdekelt felek a kék gazdaság lehetőségéről és annak megvalósításáról folytatott vitában; |
| --- | --- |

R.

mivel a part menti és a szigeteken élő közösségek helyi és regionális hatóságai megkerülhetetlen érdekelt felek a kék gazdaság lehetőségéről és annak megvalósításáról folytatott vitában;

| S. | mivel a part menti területek a közép- és hosszú távú fejlesztési lehetőségeiket meghatározó egyedi sajátosságokkal rendelkeznek; |
| --- | --- |

S.

mivel a part menti területek a közép- és hosszú távú fejlesztési lehetőségeiket meghatározó egyedi sajátosságokkal rendelkeznek;

| T. | mivel az európai óceánok és tengerek igencsak eltérőek: kezdve Írország partjainál az Atlanti-óceán mélységeitől, Romániában a Fekete-tenger mélységéiig, valamint a Jeges-tengertől a Földközi-tenger melegebb vizeiig; |
| --- | --- |

T.

mivel az európai óceánok és tengerek igencsak eltérőek: kezdve Írország partjainál az Atlanti-óceán mélységeitől, Romániában a Fekete-tenger mélységéiig, valamint a Jeges-tengertől a Földközi-tenger melegebb vizeiig;

| U. | mivel az idegenforgalom az EU GDP-jének 5 %-át teszi ki, 12 millió munkahelyet teremt és 2,2 millió vállalkozást ad; mivel a kulturális idegenforgalom a páneurópai idegenforgalomnak csaknem 40 %-át adja; mivel a tengeri és part menti idegenforgalom teszi ki az összes európai idegenforgalmi tevékenység egyharmadát, és 3,2 millió munkavállalót alkalmaz; |
| --- | --- |

U.

mivel az idegenforgalom az EU GDP-jének 5 %-át teszi ki, 12 millió munkahelyet teremt és 2,2 millió vállalkozást ad; mivel a kulturális idegenforgalom a páneurópai idegenforgalomnak csaknem 40 %-át adja; mivel a tengeri és part menti idegenforgalom teszi ki az összes európai idegenforgalmi tevékenység egyharmadát, és 3,2 millió munkavállalót alkalmaz;

| V. | mivel a jelenlegi becslések szerint az EU GDP-jének 3–5 %-a származik a tengeri ágazatból, mely mintegy 5,6 millió munkahelyet biztosít és 495 milliárd eurót termel az európai gazdaság számára; |
| --- | --- |

V.

mivel a jelenlegi becslések szerint az EU GDP-jének 3–5 %-a származik a tengeri ágazatból, mely mintegy 5,6 millió munkahelyet biztosít és 495 milliárd eurót termel az európai gazdaság számára;

| W. | mivel a tengeri molekulák számát jelenleg jóval többre becsülik, mint a szárazföldiekét, és hallatlan kutatási potenciált jelentenek az egészségügy, a kozmetikumok és a biotechnológiák területén; |
| --- | --- |

W.

mivel a tengeri molekulák számát jelenleg jóval többre becsülik, mint a szárazföldiekét, és hallatlan kutatási potenciált jelentenek az egészségügy, a kozmetikumok és a biotechnológiák területén;

| X. | mivel az integrált tengerpolitika fontos szerepet tölt be a kék gazdaság tevékenységeinek előmozdításában, különösen azáltal, hogy az Európa tengereivel kapcsolatos valamennyi jelenlegi kihívást integrált módon kívánja kezelni; |
| --- | --- |

X.

mivel az integrált tengerpolitika fontos szerepet tölt be a kék gazdaság tevékenységeinek előmozdításában, különösen azáltal, hogy az Európa tengereivel kapcsolatos valamennyi jelenlegi kihívást integrált módon kívánja kezelni;

| Y. | mivel a halászati fejlesztési csoportok az előző KHP alatt bizonyították, hogy mivel maguk döntenek saját fejlődésükről és maguk játsszák abban a főszerepet, nagymértékben hozzájárulnak a munkahelyteremtéshez és a jólét megteremtéséhez, valamint a társadalmi és területi kohézióhoz; |
| --- | --- |

Y.

mivel a halászati fejlesztési csoportok az előző KHP alatt bizonyították, hogy mivel maguk döntenek saját fejlődésükről és maguk játsszák abban a főszerepet, nagymértékben hozzájárulnak a munkahelyteremtéshez és a jólét megteremtéséhez, valamint a társadalmi és területi kohézióhoz;

| 1. | tudomásul veszi a Bizottság „A kék gazdaság innovációja: tengereink és óceánjaink növekedési és munkahely-teremtési potenciáljának feltárása” című közleményét; megjegyzi, hogy a közlemény tárgya korlátozott és nem terjed ki a kék gazdasághoz tartozó valamennyi ágazatra; kéri a Bizottságot, hogy alkalmazzon átfogóbb és az innováció, illetve a különböző ágazatokban a munkahelyteremtés kihívásait jobban integráló megközelítést; |
| --- | --- |

1.

tudomásul veszi a Bizottság „A kék gazdaság innovációja: tengereink és óceánjaink növekedési és munkahely-teremtési potenciáljának feltárása” című közleményét; megjegyzi, hogy a közlemény tárgya korlátozott és nem terjed ki a kék gazdasághoz tartozó valamennyi ágazatra; kéri a Bizottságot, hogy alkalmazzon átfogóbb és az innováció, illetve a különböző ágazatokban a munkahelyteremtés kihívásait jobban integráló megközelítést;

| 2. | úgy véli, hogy konkrétan meg kell határozni a kék gazdaság fogalmát, kibővítve azt az óceánokkal, tengerekkel parti ökoszisztémákkal, a kapcsolódó szárazfölddel és a part menti övezetekkel kapcsolatos valamennyi ágazati és ágazatközi tevékenységre, beleértve a közvetlen és közvetett támogatásokat egyaránt; felhívja a figyelmet az innováció horizontális jelentőségére mindezen – akár hagyományos, akár újonnan kialakuló – tevékenységekben; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy konkrétan meg kell határozni a kék gazdaság fogalmát, kibővítve azt az óceánokkal, tengerekkel parti ökoszisztémákkal, a kapcsolódó szárazfölddel és a part menti övezetekkel kapcsolatos valamennyi ágazati és ágazatközi tevékenységre, beleértve a közvetlen és közvetett támogatásokat egyaránt; felhívja a figyelmet az innováció horizontális jelentőségére mindezen – akár hagyományos, akár újonnan kialakuló – tevékenységekben;

| 3. | hangsúlyozza, hogy ezen ágazat 2020-ra történő fellendítése érdekében ki kell dolgozni a kék gazdaság tevékenységeire vonatkozó stratégiai tervet, a közvetlen finanszírozás módjait, a prioritások meghatározását és egy cselekvési tervet, amely tartalmazza az együttműködési mechanizmusokra vonatkozó elképzeléseket és az infrastrukturális beruházásokat is; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy ezen ágazat 2020-ra történő fellendítése érdekében ki kell dolgozni a kék gazdaság tevékenységeire vonatkozó stratégiai tervet, a közvetlen finanszírozás módjait, a prioritások meghatározását és egy cselekvési tervet, amely tartalmazza az együttműködési mechanizmusokra vonatkozó elképzeléseket és az infrastrukturális beruházásokat is;

| 4. | sürgeti a tagállamokat, hogy végezzék el a kék gazdasággal összefüggő tevékenységeik terjedelmének tudományos elemzését és számszerűsítését és felszólít egy olyan stratégia kidolgozására, amely magában foglalja a tengerhasznosítással összefüggő valamennyi ágazatra vonatkozó uniós kezdeményezéseket; felhívja a Bizottságot, hogy írja össze az általa korábban finanszírozott, a kék gazdaság számára releváns számos projektet és kezdje meg a kék gazdaság Európai Unió számára meglévő jelentőségének és súlyának átfogó tanulmányozását; |
| --- | --- |

4.

sürgeti a tagállamokat, hogy végezzék el a kék gazdasággal összefüggő tevékenységeik terjedelmének tudományos elemzését és számszerűsítését és felszólít egy olyan stratégia kidolgozására, amely magában foglalja a tengerhasznosítással összefüggő valamennyi ágazatra vonatkozó uniós kezdeményezéseket; felhívja a Bizottságot, hogy írja össze az általa korábban finanszírozott, a kék gazdaság számára releváns számos projektet és kezdje meg a kék gazdaság Európai Unió számára meglévő jelentőségének és súlyának átfogó tanulmányozását;

| 5. | hangsúlyozza, hogy az óceánok és a tengerek már jelenleg is jelentős emberi nyomásnak és az azzal kapcsolatos következményeknek vannak kitéve (szennyezés, környezeti károk és éghajlatváltozás, az erőforrások túlzott kiaknázása, túlhalászás stb.), a tengerek és az óceánok azonban továbbra is rendelkeznek olyan ökoszisztéma-tartalékokkal, amelyek nem hozzáférhetőek, ezért épek; úgy véli, hogy a kék gazdaságnak ezért fontolóra kell vennie a tengerek és óceánok ökoszisztémájának, biológiai sokféleségének, ellenállóképességének és produktivitásának megóvását, helyreállítását és fenntartását, beleértve a tengerek biodiverzitásának és ökoszisztémájának működésévek kapcsolatos szolgáltatásokat is; úgy véli, hogy az elővigyázatosság elvének és az ökoszisztémára épülő megközelítésnek kell a kék gazdaság középpontjában állnia; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy az óceánok és a tengerek már jelenleg is jelentős emberi nyomásnak és az azzal kapcsolatos következményeknek vannak kitéve (szennyezés, környezeti károk és éghajlatváltozás, az erőforrások túlzott kiaknázása, túlhalászás stb.), a tengerek és az óceánok azonban továbbra is rendelkeznek olyan ökoszisztéma-tartalékokkal, amelyek nem hozzáférhetőek, ezért épek; úgy véli, hogy a kék gazdaságnak ezért fontolóra kell vennie a tengerek és óceánok ökoszisztémájának, biológiai sokféleségének, ellenállóképességének és produktivitásának megóvását, helyreállítását és fenntartását, beleértve a tengerek biodiverzitásának és ökoszisztémájának működésévek kapcsolatos szolgáltatásokat is; úgy véli, hogy az elővigyázatosság elvének és az ökoszisztémára épülő megközelítésnek kell a kék gazdaság középpontjában állnia;

| 6. | hangsúlyozza az új technológiának a tengeri ökoszisztémák romlásának ellensúlyozásában játszott jelentős szerepét és a kék gazdaság és zöld gazdaság közötti kapcsolatot, különösen tekintettel a tengerek innovatív tisztítását lehetővé tevő módszerekre és a környezetkárosító műanyagok költséghatékony újrahasznosítására; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza az új technológiának a tengeri ökoszisztémák romlásának ellensúlyozásában játszott jelentős szerepét és a kék gazdaság és zöld gazdaság közötti kapcsolatot, különösen tekintettel a tengerek innovatív tisztítását lehetővé tevő módszerekre és a környezetkárosító műanyagok költséghatékony újrahasznosítására;

| 7. | emlékeztet arra, hogy a tengerek és óceánok, ezen belül a tengerfenék és a tengeri élővilág jobb ismerete, valamint a környezeti hatásvizsgálat lehetővé teszi a tengeri erőforrások fenntartható kiaknázását, tökéletesítve azokat a tudományos alapokat, amelyeken a tengerrel kapcsolatos különböző uniós szakpolitikák alapulnak; |
| --- | --- |

7.

emlékeztet arra, hogy a tengerek és óceánok, ezen belül a tengerfenék és a tengeri élővilág jobb ismerete, valamint a környezeti hatásvizsgálat lehetővé teszi a tengeri erőforrások fenntartható kiaknázását, tökéletesítve azokat a tudományos alapokat, amelyeken a tengerrel kapcsolatos különböző uniós szakpolitikák alapulnak;

| 8. | felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal szorosan együttműködve (a fenti tudományos elemzés és összeírás lezárulását követően) értékelje a kék gazdaság (ágazati, regionális, nemzeti és európai szintű) finanszírozási szükségleteit, tekintetbe véve fenntartható növekedési, fejlesztési és munkahely-teremtési potenciáljának megvalósulását, különös figyelmet fordítva a start-upok, a kkv-kra és a családi vállalkozásokra és a halászattól fokozottan függő régiókra; |
| --- | --- |

8.

felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal szorosan együttműködve (a fenti tudományos elemzés és összeírás lezárulását követően) értékelje a kék gazdaság (ágazati, regionális, nemzeti és európai szintű) finanszírozási szükségleteit, tekintetbe véve fenntartható növekedési, fejlesztési és munkahely-teremtési potenciáljának megvalósulását, különös figyelmet fordítva a start-upok, a kkv-kra és a családi vállalkozásokra és a halászattól fokozottan függő régiókra;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a kék gazdaság fenntartható fejlődéséhez a tudásra és kutatásra irányuló jelentősebb beruházásokra van szükség; sajnálatosnak tartja, hogy a K+F+I tevékenységeket célzó állami beruházások csökkentése rövid és hosszú távon is hatással van a nemzeti kutatási rendszerekre; úgy véli, hogy a tengeri környezet és a benne rejlő gazdasági potenciál jobb megértése érdekében az EU-nak és a tagállamoknak jelentős finanszírozást kell biztosítaniuk a folytonosság és a hosszú távú kiszámíthatóság garantálása mellett, nem veszélyeztetve mindeközben a már létező és működő programok finanszírozását; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a kék gazdaság fenntartható fejlődéséhez a tudásra és kutatásra irányuló jelentősebb beruházásokra van szükség; sajnálatosnak tartja, hogy a K+F+I tevékenységeket célzó állami beruházások csökkentése rövid és hosszú távon is hatással van a nemzeti kutatási rendszerekre; úgy véli, hogy a tengeri környezet és a benne rejlő gazdasági potenciál jobb megértése érdekében az EU-nak és a tagállamoknak jelentős finanszírozást kell biztosítaniuk a folytonosság és a hosszú távú kiszámíthatóság garantálása mellett, nem veszélyeztetve mindeközben a már létező és működő programok finanszírozását;

| 10. | felszólítja a Bizottságot, hogy más nemzetközi szervezetekkel együttműködve mozdítsa elő az uniós vizekben és az Unió határain kívüli vizekben élő tengeri populációk állapotára vonatkozó naprakész és rendszeres tudományos adatok gyűjtését; emlékeztet a tengerkutatás és tengerhasznosítási célú kutatás multidiszciplináris jellegére és hangsúlyozza a tengerkutatás és tengerhasznosítási célú kutatás különböző területeire és ágaira kiterjedő, átfogó tudományos megközelítés támogatásának fontosságát; |
| --- | --- |

10.

felszólítja a Bizottságot, hogy más nemzetközi szervezetekkel együttműködve mozdítsa elő az uniós vizekben és az Unió határain kívüli vizekben élő tengeri populációk állapotára vonatkozó naprakész és rendszeres tudományos adatok gyűjtését; emlékeztet a tengerkutatás és tengerhasznosítási célú kutatás multidiszciplináris jellegére és hangsúlyozza a tengerkutatás és tengerhasznosítási célú kutatás különböző területeire és ágaira kiterjedő, átfogó tudományos megközelítés támogatásának fontosságát;

| 11. | konkrét célok és határidők meghatározását szorgalmazza az adatok – mind a tengerfenékkel, mind pedig a vízzel és a biológiai erőforrásokkal kapcsolatos adatok – átláthatóvá, hozzáférhetővé, teljesen átjárhatóvá és harmonizálása érdekében; az innováció erősítése és annak biztosítása érdekében, hogy a forrásokat ne pazarolják el és a projektek ne duplikálódjanak, kéri a tengerekkel és óceánokkal kapcsolatos információk nyilvános hozzáférhetőségét; úgy véli, hogy az adatok megszerzésére irányuló projektekbe való befektetés a termelékenységhez és a fokozott innovációhoz is hozzá fog járulni; |
| --- | --- |

11.

konkrét célok és határidők meghatározását szorgalmazza az adatok – mind a tengerfenékkel, mind pedig a vízzel és a biológiai erőforrásokkal kapcsolatos adatok – átláthatóvá, hozzáférhetővé, teljesen átjárhatóvá és harmonizálása érdekében; az innováció erősítése és annak biztosítása érdekében, hogy a forrásokat ne pazarolják el és a projektek ne duplikálódjanak, kéri a tengerekkel és óceánokkal kapcsolatos információk nyilvános hozzáférhetőségét; úgy véli, hogy az adatok megszerzésére irányuló projektekbe való befektetés a termelékenységhez és a fokozott innovációhoz is hozzá fog járulni;

| 12. | kéri, hogy a közforrásokból finanszírozott kutatási eredményeket – nem kereskedelmi célokból – hozzák nyilvánosságra (megőrizve a tagállamok számára stratégiai fontosságú adatokat), és hogy ezt az alapelvet kötelező jelleggel alkalmazzák az uniós kutatási programok partnerei esetében; ösztönzi, hogy tegyék lehetővé az említett kutatások eredményeit alátámasztó adatokhoz való szabad hozzáférést; felszólít egy, a tengeri ágazatban működő magánvállalkozásokat a gazdasági szempontból nem érzékeny adatok kutatási célokból való megosztására ösztönző uniós kezdeményezésre é sürgeti a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb tegye hozzáférhetővé a Horizont 2020 program keretében megvalósított kutatásokról szóló tájékoztatási platformot; |
| --- | --- |

12.

kéri, hogy a közforrásokból finanszírozott kutatási eredményeket – nem kereskedelmi célokból – hozzák nyilvánosságra (megőrizve a tagállamok számára stratégiai fontosságú adatokat), és hogy ezt az alapelvet kötelező jelleggel alkalmazzák az uniós kutatási programok partnerei esetében; ösztönzi, hogy tegyék lehetővé az említett kutatások eredményeit alátámasztó adatokhoz való szabad hozzáférést; felszólít egy, a tengeri ágazatban működő magánvállalkozásokat a gazdasági szempontból nem érzékeny adatok kutatási célokból való megosztására ösztönző uniós kezdeményezésre é sürgeti a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb tegye hozzáférhetővé a Horizont 2020 program keretében megvalósított kutatásokról szóló tájékoztatási platformot;

| 13. | felszólít arra, hogy az EMODnet projekt az emberi hatásokra vonatkozó részében kifejezetten foglalja magában a kumulatív hatásokkal, a tengeri szeméttel, a tengeri zajjal, valamint az endokrin rendszert károsító oldódó anyagokkal kapcsolatos adatok felmérését; |
| --- | --- |

13.

felszólít arra, hogy az EMODnet projekt az emberi hatásokra vonatkozó részében kifejezetten foglalja magában a kumulatív hatásokkal, a tengeri szeméttel, a tengeri zajjal, valamint az endokrin rendszert károsító oldódó anyagokkal kapcsolatos adatok felmérését;

| 14. | elutasítja a Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogram költségvetésének a Bizottság által javasolt megnyirbálását; |
| --- | --- |

14.

elutasítja a Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogram költségvetésének a Bizottság által javasolt megnyirbálását;

| 15. | sürgeti a Bizottságot, hogy készítsen rendszeres értékeléseket a Horizont 2020 program végrehajtására vonatkozóan a kék gazdaságot érintő területeken, és hozza nyilvánosságra az értékelés eredményeit; támogatja a „Horizont 2020” keretében a tengeri iparághoz kapcsolódó, speciális partnerség létrehozását, és felszólít arra, hogy vegyék ezt fel a „Horizont 2020” 2016–2017-es munkaprogramjába; úgy véli, hogy nagyobb erőfeszítést kell tenni a kutatás és az ipar közötti kapcsolatok javítására az új termékek és eljárások kidolgozása során; |
| --- | --- |

15.

sürgeti a Bizottságot, hogy készítsen rendszeres értékeléseket a Horizont 2020 program végrehajtására vonatkozóan a kék gazdaságot érintő területeken, és hozza nyilvánosságra az értékelés eredményeit; támogatja a „Horizont 2020” keretében a tengeri iparághoz kapcsolódó, speciális partnerség létrehozását, és felszólít arra, hogy vegyék ezt fel a „Horizont 2020” 2016–2017-es munkaprogramjába; úgy véli, hogy nagyobb erőfeszítést kell tenni a kutatás és az ipar közötti kapcsolatok javítására az új termékek és eljárások kidolgozása során;

| 16. | felhívja a figyelmet arra, hogy a tagállamoknak és a regionális hatóságoknak meghatározó felelősségük van a kék gazdaság kialakításában, és arra ösztönzi a Bizottságot, hogy támogassa és segítse elő a tagállamok és a regionális hatóságok közötti (a terület jelenlegi problémáinak kezelésére irányuló) együttműködés valamennyi formáját, például a közös programozási kezdeményezéseket, bevonva a tengeri klasztereket, a halászokat és a helyi közösségeket is; hangsúlyozza a makroregionális stratégiák szerepét a közös kihívások kezelésében és a közös lehetőségek feltárásában (például az adriai- és jón-tengeri régióra vonatkozó uniós stratégia) és sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy továbbra is építsenek a BONUS-hoz hasonló, sikeres regionális kutatási projektekre; |
| --- | --- |

16.

felhívja a figyelmet arra, hogy a tagállamoknak és a regionális hatóságoknak meghatározó felelősségük van a kék gazdaság kialakításában, és arra ösztönzi a Bizottságot, hogy támogassa és segítse elő a tagállamok és a regionális hatóságok közötti (a terület jelenlegi problémáinak kezelésére irányuló) együttműködés valamennyi formáját, például a közös programozási kezdeményezéseket, bevonva a tengeri klasztereket, a halászokat és a helyi közösségeket is; hangsúlyozza a makroregionális stratégiák szerepét a közös kihívások kezelésében és a közös lehetőségek feltárásában (például az adriai- és jón-tengeri régióra vonatkozó uniós stratégia) és sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy továbbra is építsenek a BONUS-hoz hasonló, sikeres regionális kutatási projektekre;

| 17. | felszólít arra, hogy a tagállamok közötti együttműködés és partnerségek járuljanak hozzá az uniós és nemzeti eszközökön keresztül rendelkezésre álló finanszírozás hatékonyabb célirányosabbá tételéhez; hangsúlyozza, hogy a prioritások meghatározása során figyelembe kell venni a kék gazdaság finanszírozásának közvetlen hatásait és a közvetlen eredményeket; |
| --- | --- |

17.

felszólít arra, hogy a tagállamok közötti együttműködés és partnerségek járuljanak hozzá az uniós és nemzeti eszközökön keresztül rendelkezésre álló finanszírozás hatékonyabb célirányosabbá tételéhez; hangsúlyozza, hogy a prioritások meghatározása során figyelembe kell venni a kék gazdaság finanszírozásának közvetlen hatásait és a közvetlen eredményeket;

| 18. | hangsúlyozza, hogy a tagállamok érdekeltek a Földközi-tenger déli partján elhelyezkedő országokkal való együttműködés kibővítésében és felhívja a tagállamokat, hogy a kék gazdaságot is tekintsék az együttműködés egyik területének; ösztönzi a nem uniós országokkal (Unió a Mediterrán Térségért, Fekete-tengeri Gazdasági Együttműködési Szervezet) való együttműködés valamennyi formáját és felhívja a Bizottságot, hogy tegye az uniós fejlesztéspolitika egyik céljává a fenntartható kék gazdaság fejlesztésének támogatását; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy a tagállamok érdekeltek a Földközi-tenger déli partján elhelyezkedő országokkal való együttműködés kibővítésében és felhívja a tagállamokat, hogy a kék gazdaságot is tekintsék az együttműködés egyik területének; ösztönzi a nem uniós országokkal (Unió a Mediterrán Térségért, Fekete-tengeri Gazdasági Együttműködési Szervezet) való együttműködés valamennyi formáját és felhívja a Bizottságot, hogy tegye az uniós fejlesztéspolitika egyik céljává a fenntartható kék gazdaság fejlesztésének támogatását;

| 19. | felszólítja a Bizottságot, hogy teremtse meg a kék gazdaság területén a megújuló energiába való befektetés kedvező szabályozási és jogi feltételeit, és hogy terjessze elő a kutatás, a vállalkozások és a kormányok támogatásának olyan egyértelmű és stabil keretét, amely lehetővé teszi a megújuló energia fejlesztésére irányuló innovatív projektekbe való fokozott befektetést; |
| --- | --- |

19.

felszólítja a Bizottságot, hogy teremtse meg a kék gazdaság területén a megújuló energiába való befektetés kedvező szabályozási és jogi feltételeit, és hogy terjessze elő a kutatás, a vállalkozások és a kormányok támogatásának olyan egyértelmű és stabil keretét, amely lehetővé teszi a megújuló energia fejlesztésére irányuló innovatív projektekbe való fokozott befektetést;

| 20. | hangsúlyozza, hogy az európai óceánok és tengerek rendkívül különbözőek, ezért fontos, hogy a Bizottság ne egy kaptafára készült megközelítést alkalmazzon; felhívja a figyelmet, hogy a kék gazdaság különböző ágazatai tekintetében átfogó, olyan közös elveken alapuló megközelítés előmozdítására van szükség, mint a fenntarthatóság, elismerve és tiszteletben tartva különböző a régiók jellegzetességeit és igényeit, valamint a különböző tagállamok prioritásait, és támogatva a tagállamokat e prioritások fejlesztésében; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy az európai óceánok és tengerek rendkívül különbözőek, ezért fontos, hogy a Bizottság ne egy kaptafára készült megközelítést alkalmazzon; felhívja a figyelmet, hogy a kék gazdaság különböző ágazatai tekintetében átfogó, olyan közös elveken alapuló megközelítés előmozdítására van szükség, mint a fenntarthatóság, elismerve és tiszteletben tartva különböző a régiók jellegzetességeit és igényeit, valamint a különböző tagállamok prioritásait, és támogatva a tagállamokat e prioritások fejlesztésében;

| 21. | felhívja a Bizottságot és ügynökségeit, hogy támogassák a tagállamokat a tengeri gazdaság fejlesztését célzó nemzeti és regionális stratégiák kialakításában és végrehajtásában; |
| --- | --- |

21.

felhívja a Bizottságot és ügynökségeit, hogy támogassák a tagállamokat a tengeri gazdaság fejlesztését célzó nemzeti és regionális stratégiák kialakításában és végrehajtásában;

| 22. | felhívja a figyelmet a kék gazdaság néhány hagyományosabb ágazatának (többek között a halászat és a hajóépítés és -javítás) visszafejlődésére és nyilvánvaló hanyatlására, ami különösen azokban a régiókban tapasztalható, ahol e tevékenységek alapvető szerepet játszottak, gazdasági tevékenységet generáltak az értéklánc felsőbb és alsóbb szakaszain egyaránt, munkahelyeket hoztak létre és előmozdították a fejlődést; úgy véli, hogy a kék gazdaságra irányuló uniós stratégiák nem feledkezhetnek meg e tevékenységekről és régiókról, és ki kell emelniük az innovációnak a hanyatló tendencia megfordítására irányuló potenciálját, továbbá ki kell aknázniuk ennek érdekében az európai know-how-t (pl. a hajók utólagos felszerelése terén); |
| --- | --- |

22.

felhívja a figyelmet a kék gazdaság néhány hagyományosabb ágazatának (többek között a halászat és a hajóépítés és -javítás) visszafejlődésére és nyilvánvaló hanyatlására, ami különösen azokban a régiókban tapasztalható, ahol e tevékenységek alapvető szerepet játszottak, gazdasági tevékenységet generáltak az értéklánc felsőbb és alsóbb szakaszain egyaránt, munkahelyeket hoztak létre és előmozdították a fejlődést; úgy véli, hogy a kék gazdaságra irányuló uniós stratégiák nem feledkezhetnek meg e tevékenységekről és régiókról, és ki kell emelniük az innovációnak a hanyatló tendencia megfordítására irányuló potenciálját, továbbá ki kell aknázniuk ennek érdekében az európai know-how-t (pl. a hajók utólagos felszerelése terén);

| 23. | hangsúlyozza a tenger- és a tengerészeti kutatás, valamint a kutatók, a tagállamok és a régiók közötti, e területekkel kapcsolatos erőteljesebb együttműködés fontosságát a tagállamok közötti szakadék és a bizonyos területeken való földrajzi koncentrálódás megszüntetése, valamint a tengerparti területek versenyképességének növelése és a minőségi és fenntartható helyi munkahelyek létesítésének ösztönzése érdekében; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza a tenger- és a tengerészeti kutatás, valamint a kutatók, a tagállamok és a régiók közötti, e területekkel kapcsolatos erőteljesebb együttműködés fontosságát a tagállamok közötti szakadék és a bizonyos területeken való földrajzi koncentrálódás megszüntetése, valamint a tengerparti területek versenyképességének növelése és a minőségi és fenntartható helyi munkahelyek létesítésének ösztönzése érdekében;

| 24. | úgy véli, hogy a képzett szakemberek – például kutatók, mérnökök, technikusok és szakmunkások – hiánya a különféle szakmákban és ágazatokban megkerülhetetlen akadályt jelent a kék gazdaságban rejlő lehetőségek teljes körű kiaknázása előtt; hangsúlyozza, hogy ez a hiány abból ered, hogy a tagállamok egyre kevésbé foglalkoznak a tudomány és az oktatás területével és egyre kevésbé fektetnek be oda, és nem becsülik meg a még meglévő szakembereket – különösen a gazdasági válság által legsúlyosabban érintett tagállamokban –, ezért felszólít e két tendencia azonnali megfordítására; sürgeti a tagállamokat és a regionális hatóságokat, hogy fektessenek be a kék növekedés és a tengerekkel kapcsolatos ismeretek ambiciózus társadalmi vetületébe annak érdekében, hogy előmozdítsák a tengeri szakmákhoz kapcsolódó képzést és a fiatalok e szakmákhoz való hozzáférését; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák mind a felsőoktatást, mind a szakképzést, valamint a folyamatos képzésre irányuló programokat, és hogy biztosítsák, hogy azokban a kék gazdaság nézőpontja is megjelenjen; |
| --- | --- |

24.

úgy véli, hogy a képzett szakemberek – például kutatók, mérnökök, technikusok és szakmunkások – hiánya a különféle szakmákban és ágazatokban megkerülhetetlen akadályt jelent a kék gazdaságban rejlő lehetőségek teljes körű kiaknázása előtt; hangsúlyozza, hogy ez a hiány abból ered, hogy a tagállamok egyre kevésbé foglalkoznak a tudomány és az oktatás területével és egyre kevésbé fektetnek be oda, és nem becsülik meg a még meglévő szakembereket – különösen a gazdasági válság által legsúlyosabban érintett tagállamokban –, ezért felszólít e két tendencia azonnali megfordítására; sürgeti a tagállamokat és a regionális hatóságokat, hogy fektessenek be a kék növekedés és a tengerekkel kapcsolatos ismeretek ambiciózus társadalmi vetületébe annak érdekében, hogy előmozdítsák a tengeri szakmákhoz kapcsolódó képzést és a fiatalok e szakmákhoz való hozzáférését; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák mind a felsőoktatást, mind a szakképzést, valamint a folyamatos képzésre irányuló programokat, és hogy biztosítsák, hogy azokban a kék gazdaság nézőpontja is megjelenjen;

| 25. | sürgeti a tagállamokat, a regionális hatóságokat, az oktatási intézményeket, és az ágazatot, hogy működjenek együtt és teremtsenek szinergiákat, valamint határozzák meg a kék gazdaság területén az átfogó kutatási kérdéseket, annak érdekében, hogy előmozdítsák a fiatalok képzését és a kék növekedéssel összefüggő szakmákhoz való hozzáférését; |
| --- | --- |

25.

sürgeti a tagállamokat, a regionális hatóságokat, az oktatási intézményeket, és az ágazatot, hogy működjenek együtt és teremtsenek szinergiákat, valamint határozzák meg a kék gazdaság területén az átfogó kutatási kérdéseket, annak érdekében, hogy előmozdítsák a fiatalok képzését és a kék növekedéssel összefüggő szakmákhoz való hozzáférését;

| 26. | úgy véli, hogy a kék gazdaság megfelelő fejlődéséhez meg kell teremteni a kapcsolódó szakmák méltóságát, és stabil, jogokkal biztosított munkahelyeket kell teremteni, ideértve a tengeri munkavállalók egészségügyi és munkavédelmi jogainak biztosítását, és e jogok társadalmi tudatosítását annak érdekében, hogy az ágazat megtartsa vonzerejét; emellett úgy véli – figyelemmel arra, hogy a kék gazdaságban hagyományosan és még jelenleg is főként férfiak vesznek részt –, hogy az EU-nak most kell elismernie, hogy ez a legalkalmasabb pillanat arra, hogy a nőket a gazdaság e területére csábítsa; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy érvényesítsék a nemek közötti egyenlőség elveit a kék gazdaság fejlesztésének valamennyi szakaszában, és támogatassák és fokozzák a nők tényleges részvételét a kék gazdaságban; |
| --- | --- |

26.

úgy véli, hogy a kék gazdaság megfelelő fejlődéséhez meg kell teremteni a kapcsolódó szakmák méltóságát, és stabil, jogokkal biztosított munkahelyeket kell teremteni, ideértve a tengeri munkavállalók egészségügyi és munkavédelmi jogainak biztosítását, és e jogok társadalmi tudatosítását annak érdekében, hogy az ágazat megtartsa vonzerejét; emellett úgy véli – figyelemmel arra, hogy a kék gazdaságban hagyományosan és még jelenleg is főként férfiak vesznek részt –, hogy az EU-nak most kell elismernie, hogy ez a legalkalmasabb pillanat arra, hogy a nőket a gazdaság e területére csábítsa; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy érvényesítsék a nemek közötti egyenlőség elveit a kék gazdaság fejlesztésének valamennyi szakaszában, és támogatassák és fokozzák a nők tényleges részvételét a kék gazdaságban;

| 27. | sürgeti a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a munkavállalók jogait és garantálja a biztonságos munkafeltételeket a kék gazdaság valamennyi – már létező vagy születőben lévő – ágazatában; |
| --- | --- |

27.

sürgeti a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a munkavállalók jogait és garantálja a biztonságos munkafeltételeket a kék gazdaság valamennyi – már létező vagy születőben lévő – ágazatában;

| 28. | felszólítja a Bizottságot, hogy gyűjtse össze és elemezze a tengerrel összefüggő állásokkal (a jogi szakmáktól a mérnökin át a környezetmenedzsmentig, a búvároktatóktól a halászokon át a tengeri technikusokig) kapcsolatos adatokat valamennyi szinten, és használja fel ezeket az adatokat, hogy feltárja a különböző szinteken rendelkezésre álló – a hagyományos, kialakulóban lévő és az esetlegesen kialakuló, teljesen új – álláslehetőségeket; |
| --- | --- |

28.

felszólítja a Bizottságot, hogy gyűjtse össze és elemezze a tengerrel összefüggő állásokkal (a jogi szakmáktól a mérnökin át a környezetmenedzsmentig, a búvároktatóktól a halászokon át a tengeri technikusokig) kapcsolatos adatokat valamennyi szinten, és használja fel ezeket az adatokat, hogy feltárja a különböző szinteken rendelkezésre álló – a hagyományos, kialakulóban lévő és az esetlegesen kialakuló, teljesen új – álláslehetőségeket;

| 29. | felszólítja a Bizottságot, hogy határozza meg a kék gazdaság tevékenységeinek finanszírozására rendelkezésre álló összes európai alapot, és egyesítse azokat a polgárok számára elérhető egyetlen programban; felszólítja a Bizottságot, hogy különítsen el forrásokat a kék innovációra és növekedésre az alapkutatás, a K+F, a képzés, a munkahelyteremtés, a vállalkozásindítás, a kkv-k, a szociális vállalkozások, a szövetkezetek, az oktatás és a tanulószerződéses gyakorlati képzés, a partvidéki szegénység csökkentése, a biotechnológiai fejlesztés, a szállítási összeköttetések, az energetikai összekapcsolhatóság, a hajóépítés és -javítás, a partvidékek szélessávú internethez való hozzáférése, a környezetvédelem, valamint az innovatív termékek, szolgáltatások és folyamatok értékesítésének finanszírozása céljából; |
| --- | --- |

29.

felszólítja a Bizottságot, hogy határozza meg a kék gazdaság tevékenységeinek finanszírozására rendelkezésre álló összes európai alapot, és egyesítse azokat a polgárok számára elérhető egyetlen programban; felszólítja a Bizottságot, hogy különítsen el forrásokat a kék innovációra és növekedésre az alapkutatás, a K+F, a képzés, a munkahelyteremtés, a vállalkozásindítás, a kkv-k, a szociális vállalkozások, a szövetkezetek, az oktatás és a tanulószerződéses gyakorlati képzés, a partvidéki szegénység csökkentése, a biotechnológiai fejlesztés, a szállítási összeköttetések, az energetikai összekapcsolhatóság, a hajóépítés és -javítás, a partvidékek szélessávú internethez való hozzáférése, a környezetvédelem, valamint az innovatív termékek, szolgáltatások és folyamatok értékesítésének finanszírozása céljából;

| 30. | úgy véli, hogy a kék gazdaságba történő befektetéseknek többek között a nem a véges erőforrásokra épülő ökoinnovációt, az erőforrás-hatékonyságot, a körforgásos gazdaságot, a természet megóvását, a tengerek és tengerpartok megóvását, az éghajlatváltozás mérséklését és a hatásaira való felkészülést, valamint az erőforrások fenntartható használatát (hosszú távon a természetes megújulásnál kisebb vagy azzal egyenlő mértékű felhasználás) kellene előnyben részesíteniük; felhívja a Bizottságot, hogy ezeket az elveket foglalja bele jelenlegi és jövőbeli támogatási programjaiba; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy a kék gazdaságba történő befektetéseknek többek között a nem a véges erőforrásokra épülő ökoinnovációt, az erőforrás-hatékonyságot, a körforgásos gazdaságot, a természet megóvását, a tengerek és tengerpartok megóvását, az éghajlatváltozás mérséklését és a hatásaira való felkészülést, valamint az erőforrások fenntartható használatát (hosszú távon a természetes megújulásnál kisebb vagy azzal egyenlő mértékű felhasználás) kellene előnyben részesíteniük; felhívja a Bizottságot, hogy ezeket az elveket foglalja bele jelenlegi és jövőbeli támogatási programjaiba;

| 31. | kéri megfelelő pénzügyi keret létrehozását az innováció, a kék gazdaság fenntartható fejlődése és a munkahelyteremtés ösztönzésére, amely egymással ötvözi, összehangolja és könnyebben hozzáférhetővé teszi a különböző rendelkezésre álló pénzügyi eszközöket: a strukturális és beruházási alapokat (Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA), Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), Európai Szociális Alap (ESZA), Kohéziós Alap), a kutatási keretprogramot, a kék gazdaságra összpontosító jövőbeli tudományos és innovációs társulás (TIT) esetleges létrehozását, az Európai Stratégiai Beruházási Alapot és egyebeket; felhívja a figyelmet arra, hogy a különféle eszközöket jobban hozzá kell igazítani a különféle szereplők – közintézmények, önkormányzatok, vállalkozások és különösen a kkv-k, nem kormányzat szervek stb. – igényeihez, valamint növelni kell a meglévő lehetőségek nyilvánosság előtti ismertségét; |
| --- | --- |

31.

kéri megfelelő pénzügyi keret létrehozását az innováció, a kék gazdaság fenntartható fejlődése és a munkahelyteremtés ösztönzésére, amely egymással ötvözi, összehangolja és könnyebben hozzáférhetővé teszi a különböző rendelkezésre álló pénzügyi eszközöket: a strukturális és beruházási alapokat (Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA), Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), Európai Szociális Alap (ESZA), Kohéziós Alap), a kutatási keretprogramot, a kék gazdaságra összpontosító jövőbeli tudományos és innovációs társulás (TIT) esetleges létrehozását, az Európai Stratégiai Beruházási Alapot és egyebeket; felhívja a figyelmet arra, hogy a különféle eszközöket jobban hozzá kell igazítani a különféle szereplők – közintézmények, önkormányzatok, vállalkozások és különösen a kkv-k, nem kormányzat szervek stb. – igényeihez, valamint növelni kell a meglévő lehetőségek nyilvánosság előtti ismertségét;

| 32. | határozottan sajnálja, hogy egyes tagállamokban késedelmet szenved az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) programozása; |
| --- | --- |

32.

határozottan sajnálja, hogy egyes tagállamokban késedelmet szenved az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) programozása;

| 33. | úgy véli, hogy – különösen egyes tagállamokban – az állami beruházás meghatározó szerepet játszik a kék gazdaság fejlődésének fellendítésében és a benne rejlő lehetőségek teljes mértékű kihasználásában, nem feledkezve meg a magánberuházások szerepéről sem; hangsúlyozza, hogy a kék gazdaságba való befektetés több projekt középpontjának az elegyítését kívánja meg: az infrastrukturális projektektől kezdve a finanszírozáshoz való hozzáférésben nyújtott további támogatást igénylő, a kkv-kba való különféle, kisebb befektetésekig; |
| --- | --- |

33.

úgy véli, hogy – különösen egyes tagállamokban – az állami beruházás meghatározó szerepet játszik a kék gazdaság fejlődésének fellendítésében és a benne rejlő lehetőségek teljes mértékű kihasználásában, nem feledkezve meg a magánberuházások szerepéről sem; hangsúlyozza, hogy a kék gazdaságba való befektetés több projekt középpontjának az elegyítését kívánja meg: az infrastrukturális projektektől kezdve a finanszírozáshoz való hozzáférésben nyújtott további támogatást igénylő, a kkv-kba való különféle, kisebb befektetésekig;

| 34. | hangsúlyozza, hogy a tengeri kék gazdaságot támogató parti iparágak képezik az elengedhetetlen kapcsolatot a tengeri innováció biztosításához, és felkéri a Bizottságot, hogy biztosítson fokozott támogatást e parti iparágak számára; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza, hogy a tengeri kék gazdaságot támogató parti iparágak képezik az elengedhetetlen kapcsolatot a tengeri innováció biztosításához, és felkéri a Bizottságot, hogy biztosítson fokozott támogatást e parti iparágak számára;

| 35. | felhívja a Bizottságot, hogy támogassa az intelligens specializációs stratégiák ösztönzésére irányuló tagállami erőfeszítéseket a kék gazdaság számos ágazatához kapcsolódó értékláncok létrehozása és kiaknázása érdekében; úgy véli, hogy a klaszterek és hiperklaszterek fejlesztése keretében a tagállamoknak aktív szerepet kell vállalniuk az ágazati és ágazatok közötti szinergiák ösztönzésében; úgy véli, hogy a tengerkutatási és technológiafejlesztési stratégiákat először kísérleti jelleggel kell elindítani, így követendő gyakorlatokkal tudnának szolgálni a tágabb kék gazdaság számára; |
| --- | --- |

35.

felhívja a Bizottságot, hogy támogassa az intelligens specializációs stratégiák ösztönzésére irányuló tagállami erőfeszítéseket a kék gazdaság számos ágazatához kapcsolódó értékláncok létrehozása és kiaknázása érdekében; úgy véli, hogy a klaszterek és hiperklaszterek fejlesztése keretében a tagállamoknak aktív szerepet kell vállalniuk az ágazati és ágazatok közötti szinergiák ösztönzésében; úgy véli, hogy a tengerkutatási és technológiafejlesztési stratégiákat először kísérleti jelleggel kell elindítani, így követendő gyakorlatokkal tudnának szolgálni a tágabb kék gazdaság számára;

| 36. | úgy véli, hogy a különböző stratégiák, tervek és programok, valamint a konkrét nemzeti jogszabályok végrehajtása elősegítheti, hogy a különböző tagállamokban a kék gazdaság fejlesztése szempontjából kedvezőbb politikai és intézményi keret jöjjön létre; kiemeli, hogy e stratégiáknak, terveknek és programoknak, valamint a konkrét nemzeti jogszabályoknak hozzá kell járulniuk az emberi tevékenységek és a tengeri és part menti környezet közötti harmonikus és fenntartható interakcióhoz; hangsúlyozza a tengeri területrendezés fontosságát a kék gazdaság fenntartható és összehangolt fejlődése szempontjából, továbbá az összes érintett ágazat érdekei egyforma figyelembe vételének, a szárazföld–tenger kölcsönhatásoknak és a tengerparti övezetek integrált kezelésének fontosságát; emlékeztet a tengeri területrendezésről szóló irányelvre, a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelvre és az – uniós szinten és a tengeri medencék szintjén végrehajtott – integrált tengerpolitikára; |
| --- | --- |

36.

úgy véli, hogy a különböző stratégiák, tervek és programok, valamint a konkrét nemzeti jogszabályok végrehajtása elősegítheti, hogy a különböző tagállamokban a kék gazdaság fejlesztése szempontjából kedvezőbb politikai és intézményi keret jöjjön létre; kiemeli, hogy e stratégiáknak, terveknek és programoknak, valamint a konkrét nemzeti jogszabályoknak hozzá kell járulniuk az emberi tevékenységek és a tengeri és part menti környezet közötti harmonikus és fenntartható interakcióhoz; hangsúlyozza a tengeri területrendezés fontosságát a kék gazdaság fenntartható és összehangolt fejlődése szempontjából, továbbá az összes érintett ágazat érdekei egyforma figyelembe vételének, a szárazföld–tenger kölcsönhatásoknak és a tengerparti övezetek integrált kezelésének fontosságát; emlékeztet a tengeri területrendezésről szóló irányelvre, a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelvre és az – uniós szinten és a tengeri medencék szintjén végrehajtott – integrált tengerpolitikára;

| 37. | felhívja a figyelmet, hogy az állami vagy többségi állami tulajdonban lévő vállalatok fontos szerepet játszanak az olyan területeken, mint a kereskedelmi hajózás, a kikötő-üzemeltetés, a hajóipar és a tengeri és part menti védművek építése; elutasítja a kizárólag a magánszektort előnyben részesítő elképzeléseket, és úgy véli, hogy az állami szektor megerősítése és korszerűsítése a kék gazdaság dinamizálásának jelentős tényezője lehet; |
| --- | --- |

37.

felhívja a figyelmet, hogy az állami vagy többségi állami tulajdonban lévő vállalatok fontos szerepet játszanak az olyan területeken, mint a kereskedelmi hajózás, a kikötő-üzemeltetés, a hajóipar és a tengeri és part menti védművek építése; elutasítja a kizárólag a magánszektort előnyben részesítő elképzeléseket, és úgy véli, hogy az állami szektor megerősítése és korszerűsítése a kék gazdaság dinamizálásának jelentős tényezője lehet;

| 38. | úgy véli, hogy a kék gazdaság fenntartható fejlődésének biztosítása érdekében az összetartást fokozó következetes intézkedésekkel uniós szinten gondoskodni kell az erőfeszítések és hatáskörök nagyobb fokú integrációjáról és összehangolásáról; szükségesnek tartja a megfelelő ügynökségek és tengeri hatáskörökkel rendelkező meglévő ügynökségek kezében lévő szétszórt hatáskörök összefogását, mivel ez is egy módja a kék gazdaságban rejlő potenciál fejlesztése és teljes kiaknázása terén megvalósuló koordináció, együttműködés és a tagállamoknak nyújtott támogatások megerősítésének; |
| --- | --- |

38.

úgy véli, hogy a kék gazdaság fenntartható fejlődésének biztosítása érdekében az összetartást fokozó következetes intézkedésekkel uniós szinten gondoskodni kell az erőfeszítések és hatáskörök nagyobb fokú integrációjáról és összehangolásáról; szükségesnek tartja a megfelelő ügynökségek és tengeri hatáskörökkel rendelkező meglévő ügynökségek kezében lévő szétszórt hatáskörök összefogását, mivel ez is egy módja a kék gazdaságban rejlő potenciál fejlesztése és teljes kiaknázása terén megvalósuló koordináció, együttműködés és a tagállamoknak nyújtott támogatások megerősítésének;

| 39. | úgy véli, hogy a part menti és szigeti közösségeket teljes mértékben be kell vonni a kék gazdaság fejlesztésének valamennyi szakaszába, mivel ez előfeltétele az e gazdaságban rejlő innovációs, munkahely-teremtési, jóléti és fenntarthatósági potenciál kihasználásának; elismeri az „úszó városok” formájában megvalósuló terjeszkedés kapcsán felmerülő innovatív megoldásokban rejlő potenciált és e megoldások szükségességét; |
| --- | --- |

39.

úgy véli, hogy a part menti és szigeti közösségeket teljes mértékben be kell vonni a kék gazdaság fejlesztésének valamennyi szakaszába, mivel ez előfeltétele az e gazdaságban rejlő innovációs, munkahely-teremtési, jóléti és fenntarthatósági potenciál kihasználásának; elismeri az „úszó városok” formájában megvalósuló terjeszkedés kapcsán felmerülő innovatív megoldásokban rejlő potenciált és e megoldások szükségességét;

| 40. | elismeri a part menti és szigeti közösségek sokféleségét és sajátosságát, és rendkívüli intézkedések elfogadására szólít fel annak érdekében, hogy ezeken a területeken a befektetési akadályok mérséklése és kedvező növekedési feltételek megteremtése révén hatékonyan előmozdítsák a kék gazdaság fejlődését; |
| --- | --- |

40.

elismeri a part menti és szigeti közösségek sokféleségét és sajátosságát, és rendkívüli intézkedések elfogadására szólít fel annak érdekében, hogy ezeken a területeken a befektetési akadályok mérséklése és kedvező növekedési feltételek megteremtése révén hatékonyan előmozdítsák a kék gazdaság fejlődését;

Ágazati megközelítés

| 41. | kéri a halászati ágazat modernizálása és fenntartható fejlődése, a halászati termékek feldolgozása támogatásának fokozását a nagyobb hozzáadott érték megteremtése érdekében, előtérbe helyezve a kisipari halászatot és növelve a halászati eszközök szelektivitását, mérsékelve a halászat energiafogyasztását és környezeti hatásait, valamint hatékonyabb módokat biztosítva az illegális, szabályozatlan és bejelentés nélküli halászat elleni küzdelemhez; emlékeztet arra, hogy az erőforrás-élőhelyek feltérképezése és osztályozása alapvető fontosságú az életképes, fenntartható, és megfelelően irányított halászati ágazat megteremtéséhez; hangsúlyozza, hogy a halászatra vonatkozó, a politikai döntéseket megalapozó tudományos adatokat teljes körűen nyilvánosságra kell hozni; |
| --- | --- |

41.

kéri a halászati ágazat modernizálása és fenntartható fejlődése, a halászati termékek feldolgozása támogatásának fokozását a nagyobb hozzáadott érték megteremtése érdekében, előtérbe helyezve a kisipari halászatot és növelve a halászati eszközök szelektivitását, mérsékelve a halászat energiafogyasztását és környezeti hatásait, valamint hatékonyabb módokat biztosítva az illegális, szabályozatlan és bejelentés nélküli halászat elleni küzdelemhez; emlékeztet arra, hogy az erőforrás-élőhelyek feltérképezése és osztályozása alapvető fontosságú az életképes, fenntartható, és megfelelően irányított halászati ágazat megteremtéséhez; hangsúlyozza, hogy a halászatra vonatkozó, a politikai döntéseket megalapozó tudományos adatokat teljes körűen nyilvánosságra kell hozni;

| 42. | kéri a Bizottságot, hogy hozza meg a szükséges intézkedéseket a halászati fejlesztési csoportok új KHP keretén belüli megerősítése érdekében, és biztosítson számukra több forrást, lehetővé téve szerepük kialakítását, és elősegítve az említett, területek közötti együttműködést; |
| --- | --- |

42.

kéri a Bizottságot, hogy hozza meg a szükséges intézkedéseket a halászati fejlesztési csoportok új KHP keretén belüli megerősítése érdekében, és biztosítson számukra több forrást, lehetővé téve szerepük kialakítását, és elősegítve az említett, területek közötti együttműködést;

| 43. | hangsúlyozza, hogy meg kell határozni és támogatni kell bizonyos kulturális és természeti látnivalókat; hangsúlyozza a „tiltott” övezetek jelentőségét az érintetlen területek túlélésének, valamint a túlságosan kiaknázott tengerfenéki területek regenerálódásának elősegítése érdekében, hozzájárulva tengereink jövőbeli fenntarthatóságához; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy meg kell határozni és támogatni kell bizonyos kulturális és természeti látnivalókat; hangsúlyozza a „tiltott” övezetek jelentőségét az érintetlen területek túlélésének, valamint a túlságosan kiaknázott tengerfenéki területek regenerálódásának elősegítése érdekében, hozzájárulva tengereink jövőbeli fenntarthatóságához;

| 44. | úgy véli, hogy az európai akvakultúra fenntartható fejlődéséhez nélkülözhetetlen az új fajok, és különösen az őshonos fajok tenyésztésével, a takarmány fenntartható származásának biztosításával, a takarmány kárbaveszésének megakadályozásával, a biológiai sokféleségre gyakorolt hatás minimálisra csökkentésével és a vegyi anyagok és gyógyszerek használatából eredő hatás mérséklésével kapcsolatos, valamint az új vagy jelentősen javított termékek kidolgozása területéhez kapcsolódó tudományos kutatás és technológiafejlesztés fokozottabb támogatása, hogy biztosítani lehessen az élelmiszer-termelés és -kínálat diverzifikálását és az élelmiszerek minőségének javítását, biztosítva egyúttal a jobb környezeti biztonságot is; kiemeli, hogy a víz alatti domborzatra és a tengerfenék összetételére vonatkozó pontos ismeretek alapvető fontossággal bírnak a helyi akvakultúra-ipar terjeszkedésére leginkább megfelelő területek kiválasztása, ezek fenntartó kapacitásának felbecslése, valamint az akvakultúrával kapcsolatos tevékenységekből eredő szennyezés modellezése szempontjából; |
| --- | --- |

44.

úgy véli, hogy az európai akvakultúra fenntartható fejlődéséhez nélkülözhetetlen az új fajok, és különösen az őshonos fajok tenyésztésével, a takarmány fenntartható származásának biztosításával, a takarmány kárbaveszésének megakadályozásával, a biológiai sokféleségre gyakorolt hatás minimálisra csökkentésével és a vegyi anyagok és gyógyszerek használatából eredő hatás mérséklésével kapcsolatos, valamint az új vagy jelentősen javított termékek kidolgozása területéhez kapcsolódó tudományos kutatás és technológiafejlesztés fokozottabb támogatása, hogy biztosítani lehessen az élelmiszer-termelés és -kínálat diverzifikálását és az élelmiszerek minőségének javítását, biztosítva egyúttal a jobb környezeti biztonságot is; kiemeli, hogy a víz alatti domborzatra és a tengerfenék összetételére vonatkozó pontos ismeretek alapvető fontossággal bírnak a helyi akvakultúra-ipar terjeszkedésére leginkább megfelelő területek kiválasztása, ezek fenntartó kapacitásának felbecslése, valamint az akvakultúrával kapcsolatos tevékenységekből eredő szennyezés modellezése szempontjából;

| 45. | javasolja a környezeti – és tágabb fenntarthatósági – kritériumoknak a termelési normákba és a címkézésbe való beépítését, hogy jutalmazzák a felelős termelőket, valamint hogy e szektor bővülésével egyidejűleg a fogyasztók egyre tájékozottabb döntéseket hozhassanak; kéri az akvakultúra megfelelő szabályozását, és a vízminőség romlásának mérséklését célzó intézkedések megtételét; felszólít a hagyományos akvakultúra-termelési módszerekről az ökológiai akvakultúrára való átállás támogatására; |
| --- | --- |

45.

javasolja a környezeti – és tágabb fenntarthatósági – kritériumoknak a termelési normákba és a címkézésbe való beépítését, hogy jutalmazzák a felelős termelőket, valamint hogy e szektor bővülésével egyidejűleg a fogyasztók egyre tájékozottabb döntéseket hozhassanak; kéri az akvakultúra megfelelő szabályozását, és a vízminőség romlásának mérséklését célzó intézkedések megtételét; felszólít a hagyományos akvakultúra-termelési módszerekről az ökológiai akvakultúrára való átállás támogatására;

| 46. | úgy véli, hogy a tengeri és folyami szállítás, a többi áruszállítási móddal összehasonlított energiafogyasztása és a cseppfolyós propán-bután gázra (LPG) való átállás műszaki egyszerűsége miatt egyre döntőbb szerephez jut; az energiahatékonyság fokozása, az energiaforrások diverzifikálása és a szennyező kibocsátások mérséklése érdekében kéri a források átcsoportosítását ezen ágazat innovációjának támogatására; |
| --- | --- |

46.

úgy véli, hogy a tengeri és folyami szállítás, a többi áruszállítási móddal összehasonlított energiafogyasztása és a cseppfolyós propán-bután gázra (LPG) való átállás műszaki egyszerűsége miatt egyre döntőbb szerephez jut; az energiahatékonyság fokozása, az energiaforrások diverzifikálása és a szennyező kibocsátások mérséklése érdekében kéri a források átcsoportosítását ezen ágazat innovációjának támogatására;

| 47. | megismétli, hogy azonnali intézkedésekre van szükség a tengeri közlekedés területén a hatékonyság javítása és az ágazat szén-dioxid-mentesítésének felgyorsítása érdekében, valamint hogy ebben az ágazatban tisztább hagyományos üzemanyagként ösztönözni kell a cseppfolyósított propán-bután gáz (LPG) fejlesztését és alkalmazását; |
| --- | --- |

47.

megismétli, hogy azonnali intézkedésekre van szükség a tengeri közlekedés területén a hatékonyság javítása és az ágazat szén-dioxid-mentesítésének felgyorsítása érdekében, valamint hogy ebben az ágazatban tisztább hagyományos üzemanyagként ösztönözni kell a cseppfolyósított propán-bután gáz (LPG) fejlesztését és alkalmazását;

| 48. | hangsúlyozza a hajóépítési és -javítási tevékenységek stratégiai fontosságát és azok kapcsolatát számos más ágazattal, például az acéliparral, a tengeri szállítással, a halászattal és a hajós idegenforgalommal; úgy véli, hogy a technológiai innováció és a rendkívül specializált eljárások révén több hozzáadott értéket lehet előállítani, és ezáltal javulhat az ágazat világszintű versenyképessége és lesz remény a szektor jelenlegi hanyatló tendenciájának megfordítására; fenntartja, hogy egyedi támogató intézkedésekre van szükség az európai hajóépítő és különlegesacél-ágazat különböző formáinak újraélesztése és modernizálása céljából; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza a hajóépítési és -javítási tevékenységek stratégiai fontosságát és azok kapcsolatát számos más ágazattal, például az acéliparral, a tengeri szállítással, a halászattal és a hajós idegenforgalommal; úgy véli, hogy a technológiai innováció és a rendkívül specializált eljárások révén több hozzáadott értéket lehet előállítani, és ezáltal javulhat az ágazat világszintű versenyképessége és lesz remény a szektor jelenlegi hanyatló tendenciájának megfordítására; fenntartja, hogy egyedi támogató intézkedésekre van szükség az európai hajóépítő és különlegesacél-ágazat különböző formáinak újraélesztése és modernizálása céljából;

| 49. | felszólítja a Bizottságot, hogy teljes körűen vizsgálja felül az európai hajóépítő-iparra vonatkozó politikáját, és határozottan támogatja az európai hajóépítés újjáélesztésére és korszerűsítésére irányuló célzott támogatást; |
| --- | --- |

49.

felszólítja a Bizottságot, hogy teljes körűen vizsgálja felül az európai hajóépítő-iparra vonatkozó politikáját, és határozottan támogatja az európai hajóépítés újjáélesztésére és korszerűsítésére irányuló célzott támogatást;

| 50. | úgy véli, hogy erőteljesebb hangsúlyt kellene fektetni a tengerek idegenforgalomban betöltött szerepére és a tengerek fenntarthatóságára; megállapítja, hogy az európai tengeri és part menti idegenforgalom harmadik országokbeli versennyel szembesül; hangsúlyozza, hogy az EU-nak tőkét kell kovácsolnia kulturális gazdagságából, hogy fenntartható és jó minőségű tengeri és part menti idegenforgalmi szolgáltatásokat tudjon kínálni; úgy véli, hogy a kulturális örökség és a tengeri és part menti idegenforgalom – az idegenforgalmi kínálat diverzifikálása révén – meghatározó szerepet játszhat több fogyasztó és vállalkozás bevonzásában; hangsúlyozza, hogy a kulturális örökség, a tengeri és a part menti idegenforgalom pozitívan járul hozzá Európa fenntartható gazdasági növekedéssel és munkahely-teremtéssel kapcsolatos céljaihoz; felszólít a vízi idegenforgalmi ágazat túlnyomó többségét alkotó kkv-k fokozott támogatására annak biztosításával kapcsolatban, hogy a meglévő és új munkahelyek fenntarthatóak és jó minőségűek legyenek, és egész évre szóljanak; |
| --- | --- |

50.

úgy véli, hogy erőteljesebb hangsúlyt kellene fektetni a tengerek idegenforgalomban betöltött szerepére és a tengerek fenntarthatóságára; megállapítja, hogy az európai tengeri és part menti idegenforgalom harmadik országokbeli versennyel szembesül; hangsúlyozza, hogy az EU-nak tőkét kell kovácsolnia kulturális gazdagságából, hogy fenntartható és jó minőségű tengeri és part menti idegenforgalmi szolgáltatásokat tudjon kínálni; úgy véli, hogy a kulturális örökség és a tengeri és part menti idegenforgalom – az idegenforgalmi kínálat diverzifikálása révén – meghatározó szerepet játszhat több fogyasztó és vállalkozás bevonzásában; hangsúlyozza, hogy a kulturális örökség, a tengeri és a part menti idegenforgalom pozitívan járul hozzá Európa fenntartható gazdasági növekedéssel és munkahely-teremtéssel kapcsolatos céljaihoz; felszólít a vízi idegenforgalmi ágazat túlnyomó többségét alkotó kkv-k fokozott támogatására annak biztosításával kapcsolatban, hogy a meglévő és új munkahelyek fenntarthatóak és jó minőségűek legyenek, és egész évre szóljanak;

| 51. | hangsúlyozza a társadalmi, gazdasági, és környezeti szempontból fenntartható idegenforgalmi formák előmozdításának fontosságát, amelyek a tengeri területek tekintetében a hozzáadott értékek jelentős forrását képezhetik; |
| --- | --- |

51.

hangsúlyozza a társadalmi, gazdasági, és környezeti szempontból fenntartható idegenforgalmi formák előmozdításának fontosságát, amelyek a tengeri területek tekintetében a hozzáadott értékek jelentős forrását képezhetik;

| 52. | elengedhetetlennek tartja, hogy a tenger alatti kulturális örökségnek megfelelő jelentőséget tulajdonítsanak a kék gazdaság keretében, különösen azért, mert a víz alatti örökség taníthatja a jelenkor társadalmát arról, hogy a tengert a múltban hogyan aknázták ki, hogy az emberek miként reagáltak – többek között – az éghajlatváltozásra és a tengerszintek emelkedésére, továbbá azért, mert a tenger alatti kulturális örökség az idegenforgalom forrását képezi; |
| --- | --- |

52.

elengedhetetlennek tartja, hogy a tenger alatti kulturális örökségnek megfelelő jelentőséget tulajdonítsanak a kék gazdaság keretében, különösen azért, mert a víz alatti örökség taníthatja a jelenkor társadalmát arról, hogy a tengert a múltban hogyan aknázták ki, hogy az emberek miként reagáltak – többek között – az éghajlatváltozásra és a tengerszintek emelkedésére, továbbá azért, mert a tenger alatti kulturális örökség az idegenforgalom forrását képezi;

| 53. | hangsúlyozza, hogy noha az EU továbbra is a kék gazdaság vezető globális szereplője, ebben az ágazatban ádáz nemzetközi verseny folyik, és csak a globális szinten egyenlő feltételek biztosíthatják a továbbiakban a fenntartható növekedést és az európai munkahelyteremtést ebben a komplex ágazatban; |
| --- | --- |

53.

hangsúlyozza, hogy noha az EU továbbra is a kék gazdaság vezető globális szereplője, ebben az ágazatban ádáz nemzetközi verseny folyik, és csak a globális szinten egyenlő feltételek biztosíthatják a továbbiakban a fenntartható növekedést és az európai munkahelyteremtést ebben a komplex ágazatban;

| 54. | úgy véli, hogy a part menti rendszerek pusztulásával (a szennyezéssel és a biológiai sokféleség csökkenésével), az ökoszisztéma rugalmasságával és helyreállításával, a partok eróziójával, valamint a partok védelmét szolgáló tengeri műtárgyak (többek között természeti alapú megoldások, pl. környezetbarát infrastruktúrák) létrehozásával foglalkozó tanulmányok a kék gazdaság fontos részei, amelyek egyre fontosabbak lesznek az éghajlatváltozás kontextusában; felszólít e területek fokozottabb uniós támogatására, és rugalmasságot kér az egyedi partprofilokkal rendelkező területek esetében és a partok eróziója miatti ismétlődő katasztrófák tekintetében; |
| --- | --- |

54.

úgy véli, hogy a part menti rendszerek pusztulásával (a szennyezéssel és a biológiai sokféleség csökkenésével), az ökoszisztéma rugalmasságával és helyreállításával, a partok eróziójával, valamint a partok védelmét szolgáló tengeri műtárgyak (többek között természeti alapú megoldások, pl. környezetbarát infrastruktúrák) létrehozásával foglalkozó tanulmányok a kék gazdaság fontos részei, amelyek egyre fontosabbak lesznek az éghajlatváltozás kontextusában; felszólít e területek fokozottabb uniós támogatására, és rugalmasságot kér az egyedi partprofilokkal rendelkező területek esetében és a partok eróziója miatti ismétlődő katasztrófák tekintetében;

| 55. | felhívja a figyelmet a tengerek és az óceánok energetikai erőforrásaiban rejlő potenciálra a belső erőforrások kiaknázása, az energiaforrások diverzifikálása, valamint az éghajlati és energetikai célkitűzések elérése vonatkozásában; hangsúlyozza, hogy a megújuló tengeri energiák jövőbeli ipari ágazatnak tekintendők, és e tekintetben felhívja a figyelmet a tiszta energia és a kék energia – például a kék energiáról szóló, 2014. január 20-i bizottsági közleményben említett árapály-, a hullám-, és az ozmózisból származó energia – kinyerésére szolgáló innovatív módszerek fejlesztésének fontosságára; rámutat, hogy a tagállamok közötti tengeri hálózatok óriási jelentőséggel bírnak; hangsúlyozza, hogy figyelembe kell venni a szén-dioxid-leválasztással és -tárolással (CCS) kapcsolatos lehetőségeket, és folytatni kell azok feltérképezését; |
| --- | --- |

55.

felhívja a figyelmet a tengerek és az óceánok energetikai erőforrásaiban rejlő potenciálra a belső erőforrások kiaknázása, az energiaforrások diverzifikálása, valamint az éghajlati és energetikai célkitűzések elérése vonatkozásában; hangsúlyozza, hogy a megújuló tengeri energiák jövőbeli ipari ágazatnak tekintendők, és e tekintetben felhívja a figyelmet a tiszta energia és a kék energia – például a kék energiáról szóló, 2014. január 20-i bizottsági közleményben említett árapály-, a hullám-, és az ozmózisból származó energia – kinyerésére szolgáló innovatív módszerek fejlesztésének fontosságára; rámutat, hogy a tagállamok közötti tengeri hálózatok óriási jelentőséggel bírnak; hangsúlyozza, hogy figyelembe kell venni a szén-dioxid-leválasztással és -tárolással (CCS) kapcsolatos lehetőségeket, és folytatni kell azok feltérképezését;

| 56. | hangsúlyozza, hogy a tengerek és óceánok rejtette erőforrások feltárása és kiaknázása során figyelembe kell venni a technológiatranszfer igényeit, nevezetesen a képzett és magasan képzett munkavállalók képzése terén, nem feledve a környezeti fenntarthatóság szigorú kritériumainak tiszteletben tartását sem; emlékeztet e tevékenységek multiplikátorhatására a foglalkoztatás és a kapcsolódó ágazatok vonatkozásában; |
| --- | --- |

56.

hangsúlyozza, hogy a tengerek és óceánok rejtette erőforrások feltárása és kiaknázása során figyelembe kell venni a technológiatranszfer igényeit, nevezetesen a képzett és magasan képzett munkavállalók képzése terén, nem feledve a környezeti fenntarthatóság szigorú kritériumainak tiszteletben tartását sem; emlékeztet e tevékenységek multiplikátorhatására a foglalkoztatás és a kapcsolódó ágazatok vonatkozásában;

| 57. | hangsúlyozza az új technológiának pl. a tengeri ökoszisztémák romlásának ellensúlyozásában vagy a kibocsátott szén-dioxid leválasztásában és tárolásában játszott jelentős szerepét; felszólítja a Bizottságot, hogy elemezze tovább, miként lehet gazdasági szempontból életképes módon alkalmazni a szén-dioxid biztonságos és költséghatékony szállítására alkalmas technológiát és kiegészítő infrastruktúrát; |
| --- | --- |

57.

hangsúlyozza az új technológiának pl. a tengeri ökoszisztémák romlásának ellensúlyozásában vagy a kibocsátott szén-dioxid leválasztásában és tárolásában játszott jelentős szerepét; felszólítja a Bizottságot, hogy elemezze tovább, miként lehet gazdasági szempontból életképes módon alkalmazni a szén-dioxid biztonságos és költséghatékony szállítására alkalmas technológiát és kiegészítő infrastruktúrát;

| 58. | rámutat, hogy a kék energiát – például a szél-, a hullám, illetve a napenergiát, az óceáni áramlatokat, az ozmózisenergiát, a termikusenergia-átalakítást – alkalmazó erőművek optimális elhelyezkedése számos tényezőtől – többek között a vízmélységtől, a tengerfenék jellemzőitől, az oceanográfiai jellemzőktől, valamint a parttól való távolságtól – függhet; ezért úgy véli, hogy a víz alatti domborzatra, a tengerfenék jellemzőire, illetve a vertikális óceánprofilokra vonatkozóan a különböző nemzeti programok keretében gyűjtött adatok harmonizálása támogatást nyújthat a megújuló energiával kapcsolatos fejlesztések tekintetében a helyszín kiválasztására és az engedélyezésre vonatkozó politikák kialakításához; hangsúlyozza azt is, hogy a tengeri energiára épülő megoldásokra irányuló további kutatások elengedhetetlenek a megfizethető, költség- és erőforrás-hatékony energiatechnológiai megoldások kidolgozásához; |
| --- | --- |

58.

rámutat, hogy a kék energiát – például a szél-, a hullám, illetve a napenergiát, az óceáni áramlatokat, az ozmózisenergiát, a termikusenergia-átalakítást – alkalmazó erőművek optimális elhelyezkedése számos tényezőtől – többek között a vízmélységtől, a tengerfenék jellemzőitől, az oceanográfiai jellemzőktől, valamint a parttól való távolságtól – függhet; ezért úgy véli, hogy a víz alatti domborzatra, a tengerfenék jellemzőire, illetve a vertikális óceánprofilokra vonatkozóan a különböző nemzeti programok keretében gyűjtött adatok harmonizálása támogatást nyújthat a megújuló energiával kapcsolatos fejlesztések tekintetében a helyszín kiválasztására és az engedélyezésre vonatkozó politikák kialakításához; hangsúlyozza azt is, hogy a tengeri energiára épülő megoldásokra irányuló további kutatások elengedhetetlenek a megfizethető, költség- és erőforrás-hatékony energiatechnológiai megoldások kidolgozásához;

| 59. | úgy véli, hogy a kontinentális talapzat ásványkincseinek feltárása és kiaknázása megköveteli az államok folyamatos jelenlétét az információk biztosítása, a bányászati tilalom alá eső területek meghatározása, a környezeti hatások értékelése, a kockázatok elemzése és minimalizálása, valamint a szuverenitás gyakorlása érdekében; felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot az előzetes környezeti és társadalmi-gazdasági hatásvizsgálatot igénylő tengeri tevékenységek (pl. tengeri energiatermelés, mélytengeri halászat, tengeri homok- és kőkitermelés stb.) nem kimerítő listájára vonatkozóan, és gondoskodjon annak naprakésszé tételéről; hangsúlyozza, hogy a mélytengeri halászat alternatívájaként különös figyelmet kell fordítani az ásványok újrahasznosítására és újrafelhasználására, valamint az e tevékenységek által a tudományos ismeretek és fejlődés, valamint a technológiatranszfer beágyazása tekintetében kínált potenciálra; |
| --- | --- |

59.

úgy véli, hogy a kontinentális talapzat ásványkincseinek feltárása és kiaknázása megköveteli az államok folyamatos jelenlétét az információk biztosítása, a bányászati tilalom alá eső területek meghatározása, a környezeti hatások értékelése, a kockázatok elemzése és minimalizálása, valamint a szuverenitás gyakorlása érdekében; felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot az előzetes környezeti és társadalmi-gazdasági hatásvizsgálatot igénylő tengeri tevékenységek (pl. tengeri energiatermelés, mélytengeri halászat, tengeri homok- és kőkitermelés stb.) nem kimerítő listájára vonatkozóan, és gondoskodjon annak naprakésszé tételéről; hangsúlyozza, hogy a mélytengeri halászat alternatívájaként különös figyelmet kell fordítani az ásványok újrahasznosítására és újrafelhasználására, valamint az e tevékenységek által a tudományos ismeretek és fejlődés, valamint a technológiatranszfer beágyazása tekintetében kínált potenciálra;

| 60. | javasolja, hogy az EU összehangoltan és erőteljesen vegyen részt a Nemzetközi Tengerfenék Hatóság munkájában egy hatékony és elővigyázatossági környezetvédelmi szabályozási keret biztosítása céljából a – többek között a környezetvédelmi szempontból kiemelt jelentőségű területeken folytatott – mélytengeri bányászat keretében végzett feltárás és kitermelés káros hatásainak, valamint a mélytengeri bányászat és a biológiai erőforrások kutatása által a helyi közösségekre gyakorolt társadalmi hatások megelőzése, továbbá az adatok teljes körű átláthatóságának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

60.

javasolja, hogy az EU összehangoltan és erőteljesen vegyen részt a Nemzetközi Tengerfenék Hatóság munkájában egy hatékony és elővigyázatossági környezetvédelmi szabályozási keret biztosítása céljából a – többek között a környezetvédelmi szempontból kiemelt jelentőségű területeken folytatott – mélytengeri bányászat keretében végzett feltárás és kitermelés káros hatásainak, valamint a mélytengeri bányászat és a biológiai erőforrások kutatása által a helyi közösségekre gyakorolt társadalmi hatások megelőzése, továbbá az adatok teljes körű átláthatóságának biztosítása érdekében;

| 61. | úgy véli, hogy a tengerekkel és óceánokkal kapcsolatos biotechnológia rendkívül szerteágazó terület, amely összességében hatalmas lehetőségeket tartogat az új ismeretek felfedezése és alkalmazása, valamint az új eljárások és magas hozzáadott értékű termékek létrehozása (új anyagok, élelmiszerek, gyógyszeripari összetevők stb.) terén; felhívja a figyelmet az ezen ágazattal kapcsolatos oktatás és képzés szükségességére, ami – a magánszektor részvétele mellett – nagy szerepvállalást követel a tagállamoktól, és jelentős nemzetközi együttműködést igényel; |
| --- | --- |

61.

úgy véli, hogy a tengerekkel és óceánokkal kapcsolatos biotechnológia rendkívül szerteágazó terület, amely összességében hatalmas lehetőségeket tartogat az új ismeretek felfedezése és alkalmazása, valamint az új eljárások és magas hozzáadott értékű termékek létrehozása (új anyagok, élelmiszerek, gyógyszeripari összetevők stb.) terén; felhívja a figyelmet az ezen ágazattal kapcsolatos oktatás és képzés szükségességére, ami – a magánszektor részvétele mellett – nagy szerepvállalást követel a tagállamoktól, és jelentős nemzetközi együttműködést igényel;

| 62. | hangsúlyozza a szociális párbeszéd fontosságát, és úgy véli, hogy ebben a párbeszédben részt kell vennie a kék gazdaságban tevékenykedő valamennyi szociális partnernek; kiemeli az érintett felekkel való konzultáció fontosságát a kék gazdaság fejlesztésének általános kérdésében, bevonva a civil társadalmat, illetve a regionális és helyi hatóságokat is; |
| --- | --- |

62.

hangsúlyozza a szociális párbeszéd fontosságát, és úgy véli, hogy ebben a párbeszédben részt kell vennie a kék gazdaságban tevékenykedő valamennyi szociális partnernek; kiemeli az érintett felekkel való konzultáció fontosságát a kék gazdaság fejlesztésének általános kérdésében, bevonva a civil társadalmat, illetve a regionális és helyi hatóságokat is;

| 63. | határozottan támogatja a Bizottság közleményében szereplő, a szakképzettség-fejlesztési szövetség és a kék gazdaságra vonatkozó ismeretek innovációs központjának előmozdítására irányuló kezdeményezését; |
| --- | --- |

63.

határozottan támogatja a Bizottság közleményében szereplő, a szakképzettség-fejlesztési szövetség és a kék gazdaságra vonatkozó ismeretek innovációs központjának előmozdítására irányuló kezdeményezését;

| 64. | úgy véli, hogy a tengeri biztonsággal foglalkozó „Erika IV”-csomagot az újabb, óriási tengeri katasztrófák elkerülése érdekében el kell indítani; úgy véli, hogy ennek a csomagnak gondoskodnia kell a tengeri vizekben okozott ökológiai károk európai jogszabályokban való elismeréséről; |
| --- | --- |

64.

úgy véli, hogy a tengeri biztonsággal foglalkozó „Erika IV”-csomagot az újabb, óriási tengeri katasztrófák elkerülése érdekében el kell indítani; úgy véli, hogy ennek a csomagnak gondoskodnia kell a tengeri vizekben okozott ökológiai károk európai jogszabályokban való elismeréséről;

| 65. | kiemeli, hogy a civil társadalmon belül növelni kell a tudatosságot azzal kapcsolatban, hogy a tenger fontos szerepet tölt be mint gazdasági, kulturális és társadalmi erőforrás, valamint hogy a kutatásnak és a párbeszédnek nagyobb szerepet kell játszania abban, hogy az érdekelt felek és a polgárok között integrált fenntarthatóság jöjjön létre; |
| --- | --- |

65.

kiemeli, hogy a civil társadalmon belül növelni kell a tudatosságot azzal kapcsolatban, hogy a tenger fontos szerepet tölt be mint gazdasági, kulturális és társadalmi erőforrás, valamint hogy a kutatásnak és a párbeszédnek nagyobb szerepet kell játszania abban, hogy az érdekelt felek és a polgárok között integrált fenntarthatóság jöjjön létre;

| 66. | úgy gondolja, hogy a tengerek és a part menti övezetek értékes erőforrások, amelyeknek az ipar újjászületésével foglalkozó uniós politika egyik pillérét kell alkotniuk; rámutat, hogy lépéseket kell tenni a kék ipar felélénkítésére, ugyanakkor támogatni kell az európai gazdaság és a fenntartható fejlődés koherenciáját, különösen azon régiókban, ahol ez a lehetőség a globalizációs folyamatok miatt háttérbe szorult; |
| --- | --- |

66.

úgy gondolja, hogy a tengerek és a part menti övezetek értékes erőforrások, amelyeknek az ipar újjászületésével foglalkozó uniós politika egyik pillérét kell alkotniuk; rámutat, hogy lépéseket kell tenni a kék ipar felélénkítésére, ugyanakkor támogatni kell az európai gazdaság és a fenntartható fejlődés koherenciáját, különösen azon régiókban, ahol ez a lehetőség a globalizációs folyamatok miatt háttérbe szorult;

| 67. | úgy véli, hogy az információk és a bevált gyakorlatok cseréje elősegítheti az ágazat gyors és fenntartható fejlődését; |
| --- | --- |

67.

úgy véli, hogy az információk és a bevált gyakorlatok cseréje elősegítheti az ágazat gyors és fenntartható fejlődését;

o

o o

| 68. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamoknak. |
| --- | --- |

68.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamoknak.

---

(1)  HL L 257., 2014.8.28., 135. o.

(2)  HL L 164., 2008.6.25., 19. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0300.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0438.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0178.

(6)  HL L 347., 2013.12.20., 104. o.

(7)  HL L 347., 2013.12.20., 174. o.

(8)  HL L 347., 2013.12.20., 892. o.

(9)  HL C 12., 2015.1.15., 93. o.

(10)  HL C 19., 2015.1.21., 24. o.

---

| 22.9.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/76 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/76

---

P8_TA(2015)0292

A fiatal vállalkozók támogatása oktatás és képzés révén

Az Európai Parlament 2015. szeptember 8-i állásfoglalása a fiatalok vállalkozói készségének oktatás és képzés révén történő előmozdításáról (2015/2006(INI))

(2017/C 316/07)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 165. és 166. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 165. és 166. cikkére,

| — | tekintettel az az Európai Unió Alapjogi Chartájára, különösen annak 14. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az az Európai Unió Alapjogi Chartájára, különösen annak 14. cikkére,

| — | tekintettel a Tanács „Vállalkozói készségek az oktatásban és képzésben” című, 2014. december 12-i következtetéseire (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács „Vállalkozói készségek az oktatásban és képzésben” című, 2014. december 12-i következtetéseire (1),

| — | tekintettel a személyek közötti, faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyek közötti, faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelvre,

| — | tekintettel a Tanács 2014. május 20-i következtetéseire a fiatalok vállalkozói készségének társadalmi beilleszkedésüket szolgáló előmozdításáról (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2014. május 20-i következtetéseire a fiatalok vállalkozói készségének társadalmi beilleszkedésüket szolgáló előmozdításáról (2),

| — | tekintettel az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről (Oktatás és képzés 2020) szóló, 2009. május 12-i tanácsi következtetésekre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről (Oktatás és képzés 2020) szóló, 2009. május 12-i tanácsi következtetésekre (3),

| — | tekintettel az ifjúsági garanciaprogram létrehozásáról szóló, 2013. április 22-i tanácsi ajánlásra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ifjúsági garanciaprogram létrehozásáról szóló, 2013. április 22-i tanácsi ajánlásra (4),

| — | tekintettel a nem formális és az informális tanulás hasznosításáról szóló, 2012. december 20-i tanácsi ajánlásra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nem formális és az informális tanulás hasznosításáról szóló, 2012. december 20-i tanácsi ajánlásra (5),

| — | tekintettel a „Mozgásban az ifjúság – a fiatalok tanulási célú mobilitásának ösztönzése” című, 2011. június 28-i tanácsi ajánlásra (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Mozgásban az ifjúság – a fiatalok tanulási célú mobilitásának ösztönzése” című, 2011. június 28-i tanácsi ajánlásra (6),

| — | tekintettel a Tanács az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretéről (2010–2018) szóló, 2009. november 27-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretéről (2010–2018) szóló, 2009. november 27-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról szóló, 2006. december 18-i 2006/962/EK európai parlamenti és tanácsi ajánlásra (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról szóló, 2006. december 18-i 2006/962/EK európai parlamenti és tanácsi ajánlásra (8),

| — | tekintettel a Bizottság „Együttműködés az európai ifjúság érdekében: Felhívás az ifjúsági munkanélküliséggel szembeni fellépésre” című, 2013. június 19-i közleményére (COM(2013)0447), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Együttműködés az európai ifjúság érdekében: Felhívás az ifjúsági munkanélküliséggel szembeni fellépésre” című, 2013. június 19-i közleményére (COM(2013)0447),

| — | tekintettel a Bizottság „Vállalkozás 2020” cselekvési terv. A vállalkozói szellem fellendítése Európában című, 2013. január 9-i közleményére (COM(2012)0795), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Vállalkozás 2020” cselekvési terv. A vállalkozói szellem fellendítése Európában című, 2013. január 9-i közleményére (COM(2012)0795),

| — | tekintettel a Bizottság „Gondoljuk újra az oktatást: beruházás a készségekbe a jobb társadalmi-gazdasági eredmények érdekében” című, 2012. november 20-i közleményére (COM(2012)0669), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Gondoljuk újra az oktatást: beruházás a készségekbe a jobb társadalmi-gazdasági eredmények érdekében” című, 2012. november 20-i közleményére (COM(2012)0669),

| — | tekintettel a Bizottság „Oktatás és képzés az intelligens, fenntartható és befogadó Európában” című, 2011. december 20-i közleményére (COM(2011)0902), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Oktatás és képzés az intelligens, fenntartható és befogadó Európában” című, 2011. december 20-i közleményére (COM(2011)0902),

| — | tekintettel a Bizottság „Vállalkozásoktatás: út a sikerhez” című, 2015. január 28-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Vállalkozásoktatás: út a sikerhez” című, 2015. január 28-i jelentésére,

| — | tekintettel a Szociális Európa sorozatban megjelent, „Social Economy and Social Enterprises” (Szociális gazdaság és szociális vállalkozás) című, 2013. márciusi bizottsági útmutatóra (ISBN: 978-92-79-26866-3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szociális Európa sorozatban megjelent, „Social Economy and Social Enterprises” (Szociális gazdaság és szociális vállalkozás) című, 2013. márciusi bizottsági útmutatóra (ISBN: 978-92-79-26866-3),

| — | tekintettel a bolognai folyamat végrehajtásának nyomon követéséről szóló, 2015. április 28-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a bolognai folyamat végrehajtásának nyomon követéséről szóló, 2015. április 28-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel az oktatásról, képzésről és az Európa 2020 stratégiáról szóló, 2012. szeptember 11-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az oktatásról, képzésről és az Európa 2020 stratégiáról szóló, 2012. szeptember 11-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel az iskolai lemorzsolódás felszámolásáról szóló, 2011. december 1-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az iskolai lemorzsolódás felszámolásáról szóló, 2011. december 1-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel „A korai oktatásról az Európai Unióban” című, 2011. május 12-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A korai oktatásról az Európai Unióban” című, 2011. május 12-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel a „Kulcskompetenciák a változó világban: az »Oktatás és képzés 2010« munkaprogram megvalósítása” című, 2010. május 18-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Kulcskompetenciák a változó világban: az »Oktatás és képzés 2010« munkaprogram megvalósítása” című, 2010. május 18-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel az egész életen át tartó tanulásnak a tudás, a kreativitás és az innováció fejlesztése érdekében történő megvalósításáról – az „Oktatás és képzés 2010” munkaprogram megvalósításáról szóló, 2008. december 18-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egész életen át tartó tanulásnak a tudás, a kreativitás és az innováció fejlesztése érdekében történő megvalósításáról – az „Oktatás és képzés 2010” munkaprogram megvalósításáról szóló, 2008. december 18-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A8-0239/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A8-0239/2015),

| A. | mivel a fiatalok vállalkozói készségének a politikai stratégia fontos részének kell lennie annak érdekében, hogy támogassák a mai fiatal nemzedéket a növekedésre, a foglalkoztatásra, az oktatásra és a társadalmi befogadásra vonatkozó uniós célkitűzések vonatkozásában, és csökkentsék az Európai Unión belül a fiatalok munkanélküliségét; |
| --- | --- |

A.

mivel a fiatalok vállalkozói készségének a politikai stratégia fontos részének kell lennie annak érdekében, hogy támogassák a mai fiatal nemzedéket a növekedésre, a foglalkoztatásra, az oktatásra és a társadalmi befogadásra vonatkozó uniós célkitűzések vonatkozásában, és csökkentsék az Európai Unión belül a fiatalok munkanélküliségét;

| B. | mivel a vállalkozói szellemet annak tágabb értelmében kell értelmezni, az elképzelések tettekre való átváltásának képességeként; |
| --- | --- |

B.

mivel a vállalkozói szellemet annak tágabb értelmében kell értelmezni, az elképzelések tettekre való átváltásának képességeként;

| C. | mivel 2015 februárjában 4,85 millió fiatal volt munkanélküli az Unió 28 tagállamában, ami elfogadhatatlanul magas, és bár csökken a fiatalok munkanélkülisége – 494 000 fővel csökkent 2014 februárjához képest –, a csökkenés tempója túl lassú; |
| --- | --- |

C.

mivel 2015 februárjában 4,85 millió fiatal volt munkanélküli az Unió 28 tagállamában, ami elfogadhatatlanul magas, és bár csökken a fiatalok munkanélkülisége – 494 000 fővel csökkent 2014 februárjához képest –, a csökkenés tempója túl lassú;

| D. | mivel az ifjúsági munkanélküliség aránya magas, és mivel a válság által leginkább sújtott tagállamokban a költségvetés megerősítését nem szabad azon az áron végrehajtani, hogy fiatalok által betöltött munkahelyek szűnnek meg; mivel a nagymértékű ifjúsági munkanélküliség miatt a fiatalok – különösen a hátrányos helyzetű és rászoruló csoportokhoz tartozók – növekvő mértékű szegénységet és társadalmi kirekesztést élnek át; elismeri és üdvözli azonban, hogy kötelezettséget vállaltak arra, hogy felgyorsítják az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés forrásainak a tagállamokba való eljuttatását, de felhívja a Bizottságot, hogy e súlyos probléma kezelése érdekében vállaljon még határozottabb kötelezettségeket; |
| --- | --- |

D.

mivel az ifjúsági munkanélküliség aránya magas, és mivel a válság által leginkább sújtott tagállamokban a költségvetés megerősítését nem szabad azon az áron végrehajtani, hogy fiatalok által betöltött munkahelyek szűnnek meg; mivel a nagymértékű ifjúsági munkanélküliség miatt a fiatalok – különösen a hátrányos helyzetű és rászoruló csoportokhoz tartozók – növekvő mértékű szegénységet és társadalmi kirekesztést élnek át; elismeri és üdvözli azonban, hogy kötelezettséget vállaltak arra, hogy felgyorsítják az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés forrásainak a tagállamokba való eljuttatását, de felhívja a Bizottságot, hogy e súlyos probléma kezelése érdekében vállaljon még határozottabb kötelezettségeket;

| E. | mivel az ifjúsági munkanélküliség és az EU-ban a nagyszámú betöltetlen álláshely egyik oka az oktatás és képzés, valamint a munkaerőpiac közötti szakadék, amit oly módon is kezelni kell, hogy felruházzák a fiatalokat az ahhoz szükséges kulcsfontosságú kompetenciákkal – többek között kezdeményező és vállalkozói készséggel –, hogy magabiztosan a mai tudásalapú gazdaság és társadalom részeseivé válhassanak; |
| --- | --- |

E.

mivel az ifjúsági munkanélküliség és az EU-ban a nagyszámú betöltetlen álláshely egyik oka az oktatás és képzés, valamint a munkaerőpiac közötti szakadék, amit oly módon is kezelni kell, hogy felruházzák a fiatalokat az ahhoz szükséges kulcsfontosságú kompetenciákkal – többek között kezdeményező és vállalkozói készséggel –, hogy magabiztosan a mai tudásalapú gazdaság és társadalom részeseivé válhassanak;

| F. | mivel az Európai Unió az „Európa 2020” stratégia és annak az „Új munkahelyekhez szükséges új készségek”, az „Európai digitális menetrend”, az „Innovatív Unió” és a „Mozgásban az ifjúság” elnevezésű kiemelt kezdeményezései révén, valamint a női vállalkozóknak és a hátrányos helyzetű és fogyatékkal élő embereknek nyújtott célzott uniós támogatás révén úgy ösztönzi a kezdeményező készséget és a vállalkozói kedvet, hogy előmozdítja a vállalkozói szellemet és az olyan kapcsolódó ismereteket, készségeket és kompetenciákat, amelyek fokozhatják a versenyképességet, valamint az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést; |
| --- | --- |

F.

mivel az Európai Unió az „Európa 2020” stratégia és annak az „Új munkahelyekhez szükséges új készségek”, az „Európai digitális menetrend”, az „Innovatív Unió” és a „Mozgásban az ifjúság” elnevezésű kiemelt kezdeményezései révén, valamint a női vállalkozóknak és a hátrányos helyzetű és fogyatékkal élő embereknek nyújtott célzott uniós támogatás révén úgy ösztönzi a kezdeményező készséget és a vállalkozói kedvet, hogy előmozdítja a vállalkozói szellemet és az olyan kapcsolódó ismereteket, készségeket és kompetenciákat, amelyek fokozhatják a versenyképességet, valamint az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést;

| G. | mivel a vállalkozói készség a gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés egyik fontos mozgatórugója, mivel új vállalkozásokat és munkahelyeket teremt, új piacokat nyit meg, fokozza a versenyképességet, javítja a termelékenységet és az innovációt, megerősíti Európa versenyképességét és jólétet alakít ki, ezért mindenki számára egyformán hozzáférhetőnek kell lennie; |
| --- | --- |

G.

mivel a vállalkozói készség a gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés egyik fontos mozgatórugója, mivel új vállalkozásokat és munkahelyeket teremt, új piacokat nyit meg, fokozza a versenyképességet, javítja a termelékenységet és az innovációt, megerősíti Európa versenyképességét és jólétet alakít ki, ezért mindenki számára egyformán hozzáférhetőnek kell lennie;

| H. | mivel a vállalkozói szemlélet, és különösen a szociális vállalkozási szemlélet a társadalmi kohézió és a fenntarthatóság fontos mozgatórugója, amely fellendítheti a gazdaságot, és ezzel egyidejűleg csökkentheti a nélkülözést, a társadalmi kirekesztést és más társadalmi problémákat; |
| --- | --- |

H.

mivel a vállalkozói szemlélet, és különösen a szociális vállalkozási szemlélet a társadalmi kohézió és a fenntarthatóság fontos mozgatórugója, amely fellendítheti a gazdaságot, és ezzel egyidejűleg csökkentheti a nélkülözést, a társadalmi kirekesztést és más társadalmi problémákat;

| I. | mivel a vállalkozói készség és különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k) alkotják az EU gazdaságának gerincét, és az új munkahelyek teremtésének legfontosabb, elsődleges forrását jelentik; mivel a nők vállalkozási potenciálja a gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés nem kellően kihasznált forrása; |
| --- | --- |

I.

mivel a vállalkozói készség és különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k) alkotják az EU gazdaságának gerincét, és az új munkahelyek teremtésének legfontosabb, elsődleges forrását jelentik; mivel a nők vállalkozási potenciálja a gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés nem kellően kihasznált forrása;

| J. | mivel azok a kultúrák, amelyek értékelik és elismerik a vállalkozói képességeket és magatartásformákat, így a kreativitást, a kezdeményező készséget, a tudatos kockázatvállalást, a független gondolkodást, a lehetőségek felismerését és a vezetői rátermettséget, a gazdasági, a társadalmi és a környezeti kihívások új megoldásainak kifejlesztésére való hajlandóságot is előmozdítják azáltal, hogy olyan tudáskomponenseket építenek be az oktatásba, amelyek egyesítik az elméletet és a gyakorlatot, csökkentve ezáltal az üzleti tapasztalat és az oktatás közötti korlátokat; mivel ezért rendkívül fontos, hogy ezek a személyes kompetenciák beágyazódjanak az oktatási rendszerbe, és valamennyi szinten a mindennapi élet részei legyenek; |
| --- | --- |

J.

mivel azok a kultúrák, amelyek értékelik és elismerik a vállalkozói képességeket és magatartásformákat, így a kreativitást, a kezdeményező készséget, a tudatos kockázatvállalást, a független gondolkodást, a lehetőségek felismerését és a vezetői rátermettséget, a gazdasági, a társadalmi és a környezeti kihívások új megoldásainak kifejlesztésére való hajlandóságot is előmozdítják azáltal, hogy olyan tudáskomponenseket építenek be az oktatásba, amelyek egyesítik az elméletet és a gyakorlatot, csökkentve ezáltal az üzleti tapasztalat és az oktatás közötti korlátokat; mivel ezért rendkívül fontos, hogy ezek a személyes kompetenciák beágyazódjanak az oktatási rendszerbe, és valamennyi szinten a mindennapi élet részei legyenek;

| K. | mivel egyes tagállamokban az induló vállalkozásokat (azok minden fajtáját, a szociális vállalkozásokat és a személyes nyereség érdekében indított üzleteket egyaránt) nem ismerik el vagy veszik fel kellőképpen a pályaválasztási lehetőség közé, és mivel a vállalkozójelöltek kevés támogatást kapnak az oktatási rendszerben; |
| --- | --- |

K.

mivel egyes tagállamokban az induló vállalkozásokat (azok minden fajtáját, a szociális vállalkozásokat és a személyes nyereség érdekében indított üzleteket egyaránt) nem ismerik el vagy veszik fel kellőképpen a pályaválasztási lehetőség közé, és mivel a vállalkozójelöltek kevés támogatást kapnak az oktatási rendszerben;

| L. | mivel a fiatal vállalkozók számos kihívással és nehézséggel szembesülnek, többek között a tapasztalat, a megfelelő készségek, a finanszírozáshoz való hozzájutás és az infrastruktúra hiányával; |
| --- | --- |

L.

mivel a fiatal vállalkozók számos kihívással és nehézséggel szembesülnek, többek között a tapasztalat, a megfelelő készségek, a finanszírozáshoz való hozzájutás és az infrastruktúra hiányával;

| M. | mivel közelmúltbeli tanulmányok szerint a vállalkozói kompetenciák tanulhatók, a vállalkozásoktatás pedig – ha megfelelően tervezik meg, hajtják végre és mindenki számára hozzáférhető – kedvező hatással lehet az emberek életére és foglalkoztathatóságára, valamint mind az induló, mind az életképesnek bizonyuló vállalkozások megmaradási arányára is; |
| --- | --- |

M.

mivel közelmúltbeli tanulmányok szerint a vállalkozói kompetenciák tanulhatók, a vállalkozásoktatás pedig – ha megfelelően tervezik meg, hajtják végre és mindenki számára hozzáférhető – kedvező hatással lehet az emberek életére és foglalkoztathatóságára, valamint mind az induló, mind az életképesnek bizonyuló vállalkozások megmaradási arányára is;

| N. | mivel annak érdekében, hogy határozott következtetésekre juthassanak, a vállalkozásoktatás hatásának mérését kritikusan kell megközelíteni, szilárd bizonyítékokra kell alapozni, továbbá kialakult statisztikai eszközökre és technikákra kell hagyatkozni; |
| --- | --- |

N.

mivel annak érdekében, hogy határozott következtetésekre juthassanak, a vállalkozásoktatás hatásának mérését kritikusan kell megközelíteni, szilárd bizonyítékokra kell alapozni, továbbá kialakult statisztikai eszközökre és technikákra kell hagyatkozni;

| O. | mivel a szociális, inkluzív és fenntartható gazdaság elérése érdekében a vállalkozásoktatásnak szociális dimenziót is magában kell foglalnia, és ki kell terjednie a tisztességes kereskedelemre, a szociális vállalkozásra és az alternatív üzleti modellekre, így a szövetkezetekre vonatkozó ismeretek tanítására is; |
| --- | --- |

O.

mivel a szociális, inkluzív és fenntartható gazdaság elérése érdekében a vállalkozásoktatásnak szociális dimenziót is magában kell foglalnia, és ki kell terjednie a tisztességes kereskedelemre, a szociális vállalkozásra és az alternatív üzleti modellekre, így a szövetkezetekre vonatkozó ismeretek tanítására is;

| P. | mivel a vállalkozói szellem javítja a fiatalok foglalkoztathatósági lehetőségeit – olyan kvalitásokat bontakoztatva ki a fiatalokban, amelyek alapvetőek ahhoz, hogy megküzdjenek a kihívásokkal szakmai és magánéletükben egyaránt –, és segít a szegénység és a társadalmi kirekesztés generációkon keresztüli súlyosbodásának megelőzésében; mivel e célok elérése hatékonyabban előmozdítható a mikrofinanszírozási mechanizmusokhoz való könnyebb hozzáférés révén; |
| --- | --- |

P.

mivel a vállalkozói szellem javítja a fiatalok foglalkoztathatósági lehetőségeit – olyan kvalitásokat bontakoztatva ki a fiatalokban, amelyek alapvetőek ahhoz, hogy megküzdjenek a kihívásokkal szakmai és magánéletükben egyaránt –, és segít a szegénység és a társadalmi kirekesztés generációkon keresztüli súlyosbodásának megelőzésében; mivel e célok elérése hatékonyabban előmozdítható a mikrofinanszírozási mechanizmusokhoz való könnyebb hozzáférés révén;

| Q. | mivel az oktatás és a szakképzés egésze rendkívül fontos minden egyes személy egyéni fejlődése szempontjából, ezért kellően széles körűnek kell lennie az egész életen át tartó tanulás alapjainak lefektetése és a tudás elmélyítése, továbbá a transzverzális készségek elsajátítása érdekében, valamint megfelelően gyakorlatiasnak kell lennie, ezáltal lehetővé téve, hogy az egyes személyek valódi pályát futhassanak be, és értékes szakmai és magánéletük lehessen; mivel közvetlen kapcsolat van az oktatás e két szempontjának sikeres egyesítése és az ifjúsági munkanélküliség kockázatának csökkentése között; |
| --- | --- |

Q.

mivel az oktatás és a szakképzés egésze rendkívül fontos minden egyes személy egyéni fejlődése szempontjából, ezért kellően széles körűnek kell lennie az egész életen át tartó tanulás alapjainak lefektetése és a tudás elmélyítése, továbbá a transzverzális készségek elsajátítása érdekében, valamint megfelelően gyakorlatiasnak kell lennie, ezáltal lehetővé téve, hogy az egyes személyek valódi pályát futhassanak be, és értékes szakmai és magánéletük lehessen; mivel közvetlen kapcsolat van az oktatás e két szempontjának sikeres egyesítése és az ifjúsági munkanélküliség kockázatának csökkentése között;

| R. | mivel a vállalkozói szellemet és készséget bárki elsajátíthatja, megtanulhatja és kifejlesztheti; mivel az oktatás minden egyes típusa és szintje külön lehetőséget teremt a vállalkozáshoz szükséges egyes készségek és kapacitások kiépítésére a kulcskompetenciák általános elsajátításának részeként; |
| --- | --- |

R.

mivel a vállalkozói szellemet és készséget bárki elsajátíthatja, megtanulhatja és kifejlesztheti; mivel az oktatás minden egyes típusa és szintje külön lehetőséget teremt a vállalkozáshoz szükséges egyes készségek és kapacitások kiépítésére a kulcskompetenciák általános elsajátításának részeként;

| S. | mivel a vállalkozói készségek összefüggenek más készségcsoportokkal, így például az ikt-készségekkel, a probléma-megoldási készségekkel és a pénzügyi műveltséggel, amelyeket elő kell mozdítani; |
| --- | --- |

S.

mivel a vállalkozói készségek összefüggenek más készségcsoportokkal, így például az ikt-készségekkel, a probléma-megoldási készségekkel és a pénzügyi műveltséggel, amelyeket elő kell mozdítani;

| T. | mivel az oktatás és képzés döntő fontosságú abban a tekintetben, hogy a fiatalokat saját vállalkozási projektjeik elindítására motiválja, és számukra erre lehetőséget teremtsen; |
| --- | --- |

T.

mivel az oktatás és képzés döntő fontosságú abban a tekintetben, hogy a fiatalokat saját vállalkozási projektjeik elindítására motiválja, és számukra erre lehetőséget teremtsen;

| U. | mivel az oktatásnak mint közjószágnak teljes mértékben inkluzívnak és integráltnak kell lennie, külön hangsúlyt helyezve a különféle társadalmi-gazdasági hátterű diákok egyenlő hozzáférésének biztosítására; |
| --- | --- |

U.

mivel az oktatásnak mint közjószágnak teljes mértékben inkluzívnak és integráltnak kell lennie, külön hangsúlyt helyezve a különféle társadalmi-gazdasági hátterű diákok egyenlő hozzáférésének biztosítására;

| V. | mivel a fiatalok jobb eséllyel kezdenek vállalkozásba nemzetközi szinten, ha jól beszélnek idegen nyelveket; |
| --- | --- |

V.

mivel a fiatalok jobb eséllyel kezdenek vállalkozásba nemzetközi szinten, ha jól beszélnek idegen nyelveket;

| W. | mivel az alulreprezentált és hátrányos helyzetű csoportok oktatásuk során végig különleges figyelmet és támogatást igényelnek, többek között a szülőknek és a közösségeknek az oktatási folyamatba való bevonása révén, és segítséget kell kapniuk annak érdekében, hogy üzletbe vagy vállalkozásba fogjanak, azt működtessék és fejlesszék; |
| --- | --- |

W.

mivel az alulreprezentált és hátrányos helyzetű csoportok oktatásuk során végig különleges figyelmet és támogatást igényelnek, többek között a szülőknek és a közösségeknek az oktatási folyamatba való bevonása révén, és segítséget kell kapniuk annak érdekében, hogy üzletbe vagy vállalkozásba fogjanak, azt működtessék és fejlesszék;

| X. | mivel a fiataloknak előnyére válik a vállalkozói képzés és oktatás, valamint a gyakorlati vállalkozói tapasztalatszerzés, ezek ugyanis segítenek készségeik és képességeik fejlesztésében, lehetővé teszik számukra, hogy önbizalmat szerezzenek, és hozzájárulnak új vállalkozások létrehozásához, a foglalkoztathatósághoz és az innovációhoz; mivel a vállalkozás igen kevéssé kihasznált lehetőség számos, fogyatékossággal élő fiatal esetében; |
| --- | --- |

X.

mivel a fiataloknak előnyére válik a vállalkozói képzés és oktatás, valamint a gyakorlati vállalkozói tapasztalatszerzés, ezek ugyanis segítenek készségeik és képességeik fejlesztésében, lehetővé teszik számukra, hogy önbizalmat szerezzenek, és hozzájárulnak új vállalkozások létrehozásához, a foglalkoztathatósághoz és az innovációhoz; mivel a vállalkozás igen kevéssé kihasznált lehetőség számos, fogyatékossággal élő fiatal esetében;

| Y. | mivel a szociális és inkluzív vállalkozások aktívan kiveszik a részüket az innovatív fenntartható növekedésből, előmozdítják a társadalmon és helyi közösségeken belüli kohéziót, és munkalehetőségeket teremthetnek a fiatalok számára, beleértve a társadalmilag kiszolgáltatott helyzetben lévőket és azokat, akik a legtávolabb kerültek a munkaerőpiactól; |
| --- | --- |

Y.

mivel a szociális és inkluzív vállalkozások aktívan kiveszik a részüket az innovatív fenntartható növekedésből, előmozdítják a társadalmon és helyi közösségeken belüli kohéziót, és munkalehetőségeket teremthetnek a fiatalok számára, beleértve a társadalmilag kiszolgáltatott helyzetben lévőket és azokat, akik a legtávolabb kerültek a munkaerőpiactól;

| Z. | mivel nem elegen viszik keresztül ötleteiket és indítanak vállalkozást, és aránytalanul kevesebb női, mint férfi vállalkozó van (még inkább igaz ez a rászoruló társadalmi csoportokból származó és kettős megkülönböztetéssel szembesülő nők esetében), és jóllehet a női vállalkozók átlagosan magasabb iskolai végzettséggel rendelkeznek a férfi vállalkozóknál, egyúttal gyakrabban tevékenykednek kevésbé innovatív, kevésbé gyorsan növekvő ágazatokban, a férfi vállalkozók vállalkozásaihoz képest kisebb vállalkozásokat folytatva; mivel tevékenyen elő kell mozdítani azokat a módszereket, amelyek segítségével kiküszöbölhetők a nőket a vállalkozástól, illetve a vállalkozásban rejlő lehetőségek jobb kihasználásától különösen eltántorító tényezők (15); |
| --- | --- |

Z.

mivel nem elegen viszik keresztül ötleteiket és indítanak vállalkozást, és aránytalanul kevesebb női, mint férfi vállalkozó van (még inkább igaz ez a rászoruló társadalmi csoportokból származó és kettős megkülönböztetéssel szembesülő nők esetében), és jóllehet a női vállalkozók átlagosan magasabb iskolai végzettséggel rendelkeznek a férfi vállalkozóknál, egyúttal gyakrabban tevékenykednek kevésbé innovatív, kevésbé gyorsan növekvő ágazatokban, a férfi vállalkozók vállalkozásaihoz képest kisebb vállalkozásokat folytatva; mivel tevékenyen elő kell mozdítani azokat a módszereket, amelyek segítségével kiküszöbölhetők a nőket a vállalkozástól, illetve a vállalkozásban rejlő lehetőségek jobb kihasználásától különösen eltántorító tényezők (15);

| AA. | mivel a kézműves, ipar- és kereskedelmi kamarák néhány tagállamban célzott programokat kínálnak az induló üzleti vállalkozások támogatására; |
| --- | --- |

AA.

mivel a kézműves, ipar- és kereskedelmi kamarák néhány tagállamban célzott programokat kínálnak az induló üzleti vállalkozások támogatására;

| AB. | mivel az oktatás és képzés főleg nemzeti hatáskörbe tartozik, és egyes tagállamoknak még számos területet felölelő politikát vagy stratégiai megközelítést kell kidolgozniuk a vállalkozásoktatás vagy a vállalkozási tanterv és tanítási módszertan tekintetében; mivel nem minden európai tanár és oktatásvezető rendelkezik megfelelő képesítéssel a vállalkozásoktatás terén, sem folyamatos szakmai fejlődés, sem pedig eredeti képzése révén, ami hatással lehet a vállalkozásoktatás oktatási rendszerbe való kellő beépítésének lehetőségére– (16); |
| --- | --- |

AB.

mivel az oktatás és képzés főleg nemzeti hatáskörbe tartozik, és egyes tagállamoknak még számos területet felölelő politikát vagy stratégiai megközelítést kell kidolgozniuk a vállalkozásoktatás vagy a vállalkozási tanterv és tanítási módszertan tekintetében; mivel nem minden európai tanár és oktatásvezető rendelkezik megfelelő képesítéssel a vállalkozásoktatás terén, sem folyamatos szakmai fejlődés, sem pedig eredeti képzése révén, ami hatással lehet a vállalkozásoktatás oktatási rendszerbe való kellő beépítésének lehetőségére– (16);

| AC. | mivel a tanároknak képesnek kell lenniük arra, hogy kapcsolatot tartsanak a vállalkozókkal, és velük partnerségben határozzák meg a tanulási célkitűzéseket, és meg kell kapniuk a megfelelő támogatást és erőforrásokat annak érdekében, hogy tanulóközpontú stratégiákat valósítsanak meg, és hozzáigazítsák tanítási módszereiket rászoruló diákjaik igényeihez; |
| --- | --- |

AC.

mivel a tanároknak képesnek kell lenniük arra, hogy kapcsolatot tartsanak a vállalkozókkal, és velük partnerségben határozzák meg a tanulási célkitűzéseket, és meg kell kapniuk a megfelelő támogatást és erőforrásokat annak érdekében, hogy tanulóközpontú stratégiákat valósítsanak meg, és hozzáigazítsák tanítási módszereiket rászoruló diákjaik igényeihez;

| AD. | mivel a nem formális és informális tanulási tevékenységek – azáltal, hogy különféle gazdagító tanulási tapasztalatokat kínálnak – kiegészítik és gazdagítják a formális tanulást, és ezeket ezért el kell ismerni a vállalkozói kompetenciák megszerzésére és fejlesztésére szolgáló kiemelt forrásként; |
| --- | --- |

AD.

mivel a nem formális és informális tanulási tevékenységek – azáltal, hogy különféle gazdagító tanulási tapasztalatokat kínálnak – kiegészítik és gazdagítják a formális tanulást, és ezeket ezért el kell ismerni a vállalkozói kompetenciák megszerzésére és fejlesztésére szolgáló kiemelt forrásként;

| AE. | mivel a formális és az informális tanulás kulcsszerepet játszhat a vállalkozói készségek fejlesztésében és fenntartásában, különösen a marginalizálódott csoportok körében; |
| --- | --- |

AE.

mivel a formális és az informális tanulás kulcsszerepet játszhat a vállalkozói készségek fejlesztésében és fenntartásában, különösen a marginalizálódott csoportok körében;

| AF. | mivel a nem formális és informális tanulási tevékenységek különösen lényegesek a kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalok számára, mivel további tanulási forrást és a formális oktatásba és képzésbe vezető lehetséges útvonalat biztosítanak számukra; |
| --- | --- |

AF.

mivel a nem formális és informális tanulási tevékenységek különösen lényegesek a kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalok számára, mivel további tanulási forrást és a formális oktatásba és képzésbe vezető lehetséges útvonalat biztosítanak számukra;

| AG. | mivel a tapasztalt vállalkozók által vezetett képzések pozitív képet festenek a vállalkozásról, és megkönnyítik a vállalkozás felé való elmozdulást; |
| --- | --- |

AG.

mivel a tapasztalt vállalkozók által vezetett képzések pozitív képet festenek a vállalkozásról, és megkönnyítik a vállalkozás felé való elmozdulást;

| AH. | mivel a vállalkozói készséget, ezen belül a szociális vállalkozást be kell illeszteni a tanárok és karrier-tanácsadók képzésébe; |
| --- | --- |

AH.

mivel a vállalkozói készséget, ezen belül a szociális vállalkozást be kell illeszteni a tanárok és karrier-tanácsadók képzésébe;

| AI. | mivel a nemzeti oktatási rendszerek fejlődése különböző tempóban reagál a munkaerőpiac változásaira; |
| --- | --- |

AI.

mivel a nemzeti oktatási rendszerek fejlődése különböző tempóban reagál a munkaerőpiac változásaira;

| AJ. | mivel az Erasmus+ programnak, amely 2014-től 2020-ig tart, az a célja, hogy modernizálja az oktatást, képzést és a fiatalok munkáját Európa-szerte, és nyitva áll az oktatási, képzési, ifjúsági és sportszervezetek előtt az egész életen át tartó tanulás minden ágazatában; mivel e program több mint 4 millió európai polgárnak kínál majd lehetőséget külföldi tanulásra, képzésre, munkatapasztalat-gyűjtésre és önkéntes munkára; |
| --- | --- |

AJ.

mivel az Erasmus+ programnak, amely 2014-től 2020-ig tart, az a célja, hogy modernizálja az oktatást, képzést és a fiatalok munkáját Európa-szerte, és nyitva áll az oktatási, képzési, ifjúsági és sportszervezetek előtt az egész életen át tartó tanulás minden ágazatában; mivel e program több mint 4 millió európai polgárnak kínál majd lehetőséget külföldi tanulásra, képzésre, munkatapasztalat-gyűjtésre és önkéntes munkára;

| AK. | mivel a vállalkozói készség máris szerepet játszik az Erasmus+ programban, a mobilitási tevékenységek egyik elvárt eredményeként; |
| --- | --- |

AK.

mivel a vállalkozói készség máris szerepet játszik az Erasmus+ programban, a mobilitási tevékenységek egyik elvárt eredményeként;

| AL. | mivel fontos a fiatal vállalkozók mobilitásának előmozdítása és ösztönzése olyan programok révén, mint az „Erasmus fiatal vállalkozóknak” program (2009–2015), amely lehetővé teszi a fiatal vállalkozók számára, hogy határokon átnyúló cserékben vegyenek részt, és tanulhassanak kisvállalkozásokat vezető tapasztalt vállalkozóktól, továbbá lehetőséget teremtenek a vállalkozás területén fennálló nemek közötti egyenlőtlenségek kezelésére; mivel az ilyen programokra a fiatalok részvételének fokozása érdekében több forrást kell biztosítani; |
| --- | --- |

AL.

mivel fontos a fiatal vállalkozók mobilitásának előmozdítása és ösztönzése olyan programok révén, mint az „Erasmus fiatal vállalkozóknak” program (2009–2015), amely lehetővé teszi a fiatal vállalkozók számára, hogy határokon átnyúló cserékben vegyenek részt, és tanulhassanak kisvállalkozásokat vezető tapasztalt vállalkozóktól, továbbá lehetőséget teremtenek a vállalkozás területén fennálló nemek közötti egyenlőtlenségek kezelésére; mivel az ilyen programokra a fiatalok részvételének fokozása érdekében több forrást kell biztosítani;

| AM. | mivel a fiatalabbak hajlandóságot mutatnak az önfoglalkoztatásra, és a 15 és 24 év közötti fiatalok 45 %-a szívesebben lenne önfoglalkoztató (17); |
| --- | --- |

AM.

mivel a fiatalabbak hajlandóságot mutatnak az önfoglalkoztatásra, és a 15 és 24 év közötti fiatalok 45 %-a szívesebben lenne önfoglalkoztató (17);

| AN. | mivel az üzleti közösség jelentősebb hozzájárulást biztosíthatna helyi, nemzeti és európai szinten a készségalapú önkéntesség, oktatási intézményekkel való partnerség és a politikai döntéshozókkal való együttműködés formájában; |
| --- | --- |

AN.

mivel az üzleti közösség jelentősebb hozzájárulást biztosíthatna helyi, nemzeti és európai szinten a készségalapú önkéntesség, oktatási intézményekkel való partnerség és a politikai döntéshozókkal való együttműködés formájában;

| AO. | mivel a civil társadalmi szervezetek (nem kormányzati szervezetek, például a szakszervezetek, munkáltatói szervezetek és más társadalmi csoportosulások) hozzájárulása is jelentős, többek között a „Junior Achievement – Young Enterprise Europe” kezdeményezésé, amely informális és egész életen át tartó vállalkozásoktatást és a-képzést biztosít; mivel e a hozzájárulásoknak további elismerés tárgyát kell majd képezniük, jóllehet nem zárulhatnak hivatalosan hitelesített diplomával; mivel ilyen képzéseket saját céljaikra maguk a vállalatok is tartanak; |
| --- | --- |

AO.

mivel a civil társadalmi szervezetek (nem kormányzati szervezetek, például a szakszervezetek, munkáltatói szervezetek és más társadalmi csoportosulások) hozzájárulása is jelentős, többek között a „Junior Achievement – Young Enterprise Europe” kezdeményezésé, amely informális és egész életen át tartó vállalkozásoktatást és a-képzést biztosít; mivel e a hozzájárulásoknak további elismerés tárgyát kell majd képezniük, jóllehet nem zárulhatnak hivatalosan hitelesített diplomával; mivel ilyen képzéseket saját céljaikra maguk a vállalatok is tartanak;

A vállalkozói készség és képességek hangsúlyozása

| 1. | elismeri az egész életen át tartó tanulás és a nemzetközi mobilitás szerepét, amely Európa globalizációra adott válaszának és a tudásalapú gazdaságra való átállásnak kulcsfontosságú eszközét képezi; hangsúlyozza különösen a „kezdeményezőkészség és vállalkozói kompetencia” fontosságát, amely szerepel „Az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciák – Európai referenciakeret” nyolc kulcskompetenciája között, azzal a megfontolással, hogy minden egyénnek szüksége van rá a személyes önmegvalósításhoz és fejlődéshez, az aktív európai polgársághoz és részvételhez, a társadalmi beilleszkedéshez és a foglalkoztatáshoz; |
| --- | --- |

1.

elismeri az egész életen át tartó tanulás és a nemzetközi mobilitás szerepét, amely Európa globalizációra adott válaszának és a tudásalapú gazdaságra való átállásnak kulcsfontosságú eszközét képezi; hangsúlyozza különösen a „kezdeményezőkészség és vállalkozói kompetencia” fontosságát, amely szerepel „Az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciák – Európai referenciakeret” nyolc kulcskompetenciája között, azzal a megfontolással, hogy minden egyénnek szüksége van rá a személyes önmegvalósításhoz és fejlődéshez, az aktív európai polgársághoz és részvételhez, a társadalmi beilleszkedéshez és a foglalkoztatáshoz;

| 2. | felhívja a tagállamokat, hogy minőségi gyakornoki programok biztosítására irányuló jogalkotási intézkedések révén mozdítsák elő a fiatalok vállalkozói készségeit, amelyek – a szakmai gyakorlat minőségi keretrendszeréről szóló tanácsi ajánlásban meghatározottak szerint – a foglalkoztathatóság elősegítésének eszközeként a minőségi tanulást és a megfelelő munkafeltételeket helyezik a középpontba; |
| --- | --- |

2.

felhívja a tagállamokat, hogy minőségi gyakornoki programok biztosítására irányuló jogalkotási intézkedések révén mozdítsák elő a fiatalok vállalkozói készségeit, amelyek – a szakmai gyakorlat minőségi keretrendszeréről szóló tanácsi ajánlásban meghatározottak szerint – a foglalkoztathatóság elősegítésének eszközeként a minőségi tanulást és a megfelelő munkafeltételeket helyezik a középpontba;

| 3. | hangsúlyozza a „kezdeményezőkészség és vállalkozói szellem” kulcsfontosságú kompetencia széles értelemben vett, egyértelmű meghatározásának szükségességét, amelybe beletartozik a pro aktivitás, a kreativitás, az innováció és a kockázatvállalás által jellemzett vállalkozói szellem megerősítése, valamint annak képessége, hogy az egyén célkitűzései érdekében terveket készít és visz véghez, sőt az az elképzelés is, hogy az egyén tudatában van munkája szélesebb kereteinek, és képes megragadni a kínálkozó lehetőségeket mind a vállalkozás, mind a foglalkoztatás tekintetében (az utóbbi esetében a továbbiakban „belső vállalkozói készségről” beszélünk); hisz a kreatív ágazatokban és a kultúrához kapcsolódó vállalkozásokban, amelyek üzleti lehetőségeket kínálhatnak, különösen a fiatalok számára; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza a „kezdeményezőkészség és vállalkozói szellem” kulcsfontosságú kompetencia széles értelemben vett, egyértelmű meghatározásának szükségességét, amelybe beletartozik a pro aktivitás, a kreativitás, az innováció és a kockázatvállalás által jellemzett vállalkozói szellem megerősítése, valamint annak képessége, hogy az egyén célkitűzései érdekében terveket készít és visz véghez, sőt az az elképzelés is, hogy az egyén tudatában van munkája szélesebb kereteinek, és képes megragadni a kínálkozó lehetőségeket mind a vállalkozás, mind a foglalkoztatás tekintetében (az utóbbi esetében a továbbiakban „belső vállalkozói készségről” beszélünk); hisz a kreatív ágazatokban és a kultúrához kapcsolódó vállalkozásokban, amelyek üzleti lehetőségeket kínálhatnak, különösen a fiatalok számára;

| 4. | emlékeztet arra, hogy a kreatív ágazatok a leginkább vállalkozó szellemű ágazatok közé tartoznak, és olyan átvihető készségeket fejlesztenek, mint a kreatív gondolkodás, problémamegoldás, csapatmunka és találékonyság; |
| --- | --- |

4.

emlékeztet arra, hogy a kreatív ágazatok a leginkább vállalkozó szellemű ágazatok közé tartoznak, és olyan átvihető készségeket fejlesztenek, mint a kreatív gondolkodás, problémamegoldás, csapatmunka és találékonyság;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a vállalkozói készségek mint a személyes és szakmai célú transzverzális kulcskompetenciák készletének széles megközelítésére van szükség; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a vállalkozói készségek mint a személyes és szakmai célú transzverzális kulcskompetenciák készletének széles megközelítésére van szükség;

| 6. | hangsúlyozza a szervezeti nyomon követési és ellenőrzési készségek fontosságát; ösztönzi különösen a társadalmi és környezeti ellenőrzés mint innovatív nyomon követési eszköz fejlesztését; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza a szervezeti nyomon követési és ellenőrzési készségek fontosságát; ösztönzi különösen a társadalmi és környezeti ellenőrzés mint innovatív nyomon követési eszköz fejlesztését;

| 7. | meggyőződése, hogy a vállalkozói készségeket és képességeket, valamint a transzverzális, az ágazatokon átívelő, valamint állás- és munka specifikus készségeket és képességeket a fiatalok önfoglalkoztatási arányának növelése érdekében elő kell mozdítani, és a fiatal nemzedék számára tényleges lehetőséget kell biztosítani saját vállalkozásuk indításához és ahhoz, hogy mind saját maguk, mind pedig általában a társadalom számára hasznos tevékenységet folytassanak; |
| --- | --- |

7.

meggyőződése, hogy a vállalkozói készségeket és képességeket, valamint a transzverzális, az ágazatokon átívelő, valamint állás- és munka specifikus készségeket és képességeket a fiatalok önfoglalkoztatási arányának növelése érdekében elő kell mozdítani, és a fiatal nemzedék számára tényleges lehetőséget kell biztosítani saját vállalkozásuk indításához és ahhoz, hogy mind saját maguk, mind pedig általában a társadalom számára hasznos tevékenységet folytassanak;

| 8. | meggyőződése, hogy a következő lépés az, hogy részletesen meghatározzák a vállalkozási kompetencia esetében a kulcskompetenciák kereteinek további végrehajtási lehetőségeit az oktatás minden egyes szintjén, annak révén, hogy a vállalkozással kapcsolatos tudást, a vállalkozói készségeket és hozzáállást szerepeltetik minden konkrét oktatási és gyakornoki program tanulási eredményei között; |
| --- | --- |

8.

meggyőződése, hogy a következő lépés az, hogy részletesen meghatározzák a vállalkozási kompetencia esetében a kulcskompetenciák kereteinek további végrehajtási lehetőségeit az oktatás minden egyes szintjén, annak révén, hogy a vállalkozással kapcsolatos tudást, a vállalkozói készségeket és hozzáállást szerepeltetik minden konkrét oktatási és gyakornoki program tanulási eredményei között;

| 9. | hangsúlyozza, hogy az oktatás minden szintjén és válfajában biztosítani kell a gyakorlati vállalkozói készségek oktatását, valamint a motiváció, a kezdeményezőkészség és a készenlét támogatását, a társadalmi felelősségérzet mellett; véleménye szerint az iskolai tantervekbe be kell illeszteni az alapvető pénzügyekkel, a gazdaságtannal és az üzleti környezettel kapcsolatos modulokat – és ezt a hátrányos helyzetű tanulók esetében mentorálassal, patronálással és útmutatással kell kiegészíteni – annak érdekében, hogy alátámasszák és megkönnyítsék a vállalkozási folyamat diákok általi megértését, és vállalkozó kedvet alakítsanak ki; kiemeli az informális és független tanulás, ezen belül az önkéntesség szerepét a fiatalok vállalkozói szellemmel és készségekkel való felvértezésében; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy az oktatás minden szintjén és válfajában biztosítani kell a gyakorlati vállalkozói készségek oktatását, valamint a motiváció, a kezdeményezőkészség és a készenlét támogatását, a társadalmi felelősségérzet mellett; véleménye szerint az iskolai tantervekbe be kell illeszteni az alapvető pénzügyekkel, a gazdaságtannal és az üzleti környezettel kapcsolatos modulokat – és ezt a hátrányos helyzetű tanulók esetében mentorálassal, patronálással és útmutatással kell kiegészíteni – annak érdekében, hogy alátámasszák és megkönnyítsék a vállalkozási folyamat diákok általi megértését, és vállalkozó kedvet alakítsanak ki; kiemeli az informális és független tanulás, ezen belül az önkéntesség szerepét a fiatalok vállalkozói szellemmel és készségekkel való felvértezésében;

| 10. | sürgeti a Bizottságot, hogy hangsúlyozza és növelje a szociális vállalkozások modelljeinek szerepét és jelentőségét, ugyanis gyakran e modellek nyújtják a vállalkozásokkal kapcsolatos első tapasztalatokat számos európai fiatal számára; |
| --- | --- |

10.

sürgeti a Bizottságot, hogy hangsúlyozza és növelje a szociális vállalkozások modelljeinek szerepét és jelentőségét, ugyanis gyakran e modellek nyújtják a vállalkozásokkal kapcsolatos első tapasztalatokat számos európai fiatal számára;

| 11. | hangsúlyozza, hogy innovatív tanítási módszereket kell kidolgozni, amelyek jobban a részvételen alapulnak és amelyek középpontjában a tanuló áll, hogy ösztönözzék a vállalkozó kedv kialakításához szükséges transzverzális kompetenciák készletének elsajátítását; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy innovatív tanítási módszereket kell kidolgozni, amelyek jobban a részvételen alapulnak és amelyek középpontjában a tanuló áll, hogy ösztönözzék a vállalkozó kedv kialakításához szükséges transzverzális kompetenciák készletének elsajátítását;

| 12. | ajánlja, hogy a felsőoktatás részeként és az öregdiák-projektekben ösztönözzék a vállalkozást, ezen belül a szociális vállalkozási modelleket is; |
| --- | --- |

12.

ajánlja, hogy a felsőoktatás részeként és az öregdiák-projektekben ösztönözzék a vállalkozást, ezen belül a szociális vállalkozási modelleket is;

| 13. | rámutat arra, hogy a vállalkozói szellem oktatás révén történő előmozdítása csak akkor valósulhat meg érdemi módon, ha az oktatási koncepciókban kiegyensúlyozottan figyelembe veszik a gazdasági, szociális és társadalmi szempontokat; |
| --- | --- |

13.

rámutat arra, hogy a vállalkozói szellem oktatás révén történő előmozdítása csak akkor valósulhat meg érdemi módon, ha az oktatási koncepciókban kiegyensúlyozottan figyelembe veszik a gazdasági, szociális és társadalmi szempontokat;

| 14. | hangsúlyozza, hogy a társadalmi beilleszkedés és a szegénység elleni küzdelem sikerének záloga többek között a szociális vállalkozás, amely lökést adhat a foglalkoztatásnak, továbbá az olyan vállalkozói szellem kialakítása, amely lényegesen javítja a hátrányos helyzetben levő emberek körülményeit; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a társadalmi beilleszkedés és a szegénység elleni küzdelem sikerének záloga többek között a szociális vállalkozás, amely lökést adhat a foglalkoztatásnak, továbbá az olyan vállalkozói szellem kialakítása, amely lényegesen javítja a hátrányos helyzetben levő emberek körülményeit;

| 15. | hangsúlyozza, hogy a vállalkozási kulcskompetenciák közvetítésének kulcsfontosságú rendszereiként beváltak a duális képzés és a vállalatok által támogatott tanulmányok rendszerei azokban a tagállamokban, amelyekben ezeket alkalmazzák; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy a vállalkozási kulcskompetenciák közvetítésének kulcsfontosságú rendszereiként beváltak a duális képzés és a vállalatok által támogatott tanulmányok rendszerei azokban a tagállamokban, amelyekben ezeket alkalmazzák;

| 16. | ösztönzi az érdekelt felek és különösen a helyi vállalkozói szervezetek, vállalkozások és oktatási intézmények teljes körű részvételét és partnerségét annak érdekében, hogy megosszák a legjobb gyakorlatokat és tapasztalatokat, és javítsák a fiatalok vállalkozói készségeit és oktatását a tagállamok körében; |
| --- | --- |

16.

ösztönzi az érdekelt felek és különösen a helyi vállalkozói szervezetek, vállalkozások és oktatási intézmények teljes körű részvételét és partnerségét annak érdekében, hogy megosszák a legjobb gyakorlatokat és tapasztalatokat, és javítsák a fiatalok vállalkozói készségeit és oktatását a tagállamok körében;

| 17. | nyomatékosan hangsúlyozza, hogy a vállalati képzés és az iskolai oktatás szoros összekapcsolása sikeres modell, amelyet Európa-szerte és határokon átnyúlóan erősíteni és támogatni kell; |
| --- | --- |

17.

nyomatékosan hangsúlyozza, hogy a vállalati képzés és az iskolai oktatás szoros összekapcsolása sikeres modell, amelyet Európa-szerte és határokon átnyúlóan erősíteni és támogatni kell;

| 18. | szorgalmazza a magánszektorral és a szociális partnerekkel folytatott együttműködés szorosabbra fűzését a kockázatvállaló, vállalkozó kedvű és innovatív kultúra ösztönzése érdekében (például olyan strukturális kötelezettségvállalásokon keresztül, mint például az innovációt és az ötletek megosztását célzó létesítmények kialakítása); |
| --- | --- |

18.

szorgalmazza a magánszektorral és a szociális partnerekkel folytatott együttműködés szorosabbra fűzését a kockázatvállaló, vállalkozó kedvű és innovatív kultúra ösztönzése érdekében (például olyan strukturális kötelezettségvállalásokon keresztül, mint például az innovációt és az ötletek megosztását célzó létesítmények kialakítása);

| 19. | meggyőződése, hogy a vállalkozói rátermettség sikeres kibontakoztatása egyre erőteljesebben függ a média- és digitális kompetenciák egyidejű rendelkezésre állásától, valamint hogy ezt a kölcsönös kapcsolatot erőteljesebben figyelembe kell venni az oktatásban és képzésben; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy minden fiatal rendelkezzen számítógépes ismeretekkel és képességekkel, valamint olyan transzverzális és vállalkozói készségekkel, amelyek lehetővé teszik a digitális világ kínálta lehetőségek maradéktalan kihasználását, ezáltal segítve őket abban, hogy a vállalkozói szellem kialakítása, közvetítése és előmozdítása tekintetében új formákat hozzanak létre és így képesek legyenek arra, hogy jobban versenyezzenek a munkahelyekért, önfoglalkoztatóvá váljanak, megtanulják jobban megérteni leendő munkáltatójuk magatartását és igényeit, és hozzájáruljanak a munkáltató szervezet innovációra és versenyre való felkészültségéhez; |
| --- | --- |

19.

meggyőződése, hogy a vállalkozói rátermettség sikeres kibontakoztatása egyre erőteljesebben függ a média- és digitális kompetenciák egyidejű rendelkezésre állásától, valamint hogy ezt a kölcsönös kapcsolatot erőteljesebben figyelembe kell venni az oktatásban és képzésben; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy minden fiatal rendelkezzen számítógépes ismeretekkel és képességekkel, valamint olyan transzverzális és vállalkozói készségekkel, amelyek lehetővé teszik a digitális világ kínálta lehetőségek maradéktalan kihasználását, ezáltal segítve őket abban, hogy a vállalkozói szellem kialakítása, közvetítése és előmozdítása tekintetében új formákat hozzanak létre és így képesek legyenek arra, hogy jobban versenyezzenek a munkahelyekért, önfoglalkoztatóvá váljanak, megtanulják jobban megérteni leendő munkáltatójuk magatartását és igényeit, és hozzájáruljanak a munkáltató szervezet innovációra és versenyre való felkészültségéhez;

| 20. | hangsúlyozza, hogy a vállalkozói kompetenciát az egész életre vonatkozó megközelítés réven fejleszteni és javítani kell, többek között munkatapasztalatok és nem formális és informális tanulás útján is, és ennek hitelesítését javítani és támogatni kell, mivel hozzájárul a karrierfejlesztéshez; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy a vállalkozói kompetenciát az egész életre vonatkozó megközelítés réven fejleszteni és javítani kell, többek között munkatapasztalatok és nem formális és informális tanulás útján is, és ennek hitelesítését javítani és támogatni kell, mivel hozzájárul a karrierfejlesztéshez;

| 21. | elismeri, hogy a vállalkozás tanításának egyik kulcseleme a tanárok megfelelő felkészítése, és hogy az oktatási folyamat hitelességének biztosítása érdekében sürgős szükség van a magas színvonalú továbbképzésre; |
| --- | --- |

21.

elismeri, hogy a vállalkozás tanításának egyik kulcseleme a tanárok megfelelő felkészítése, és hogy az oktatási folyamat hitelességének biztosítása érdekében sürgős szükség van a magas színvonalú továbbképzésre;

| 22. | felszólítja a tagállamokat, hogy küzdjenek a fogyatékossággal élő fiatal vállalkozók előtt álló akadályok ellen egyrészt azáltal, hogy képzést nyújtanak azon szolgáltatók számára, akiknek feladatai közé tartozik a fogyatékos személyek támogatása, másrészt azzal, hogy a támogatás helyszínéül szolgáló létesítményeket a mozgáskorlátozott személyek által hozzáférhetővé alakítják; |
| --- | --- |

22.

felszólítja a tagállamokat, hogy küzdjenek a fogyatékossággal élő fiatal vállalkozók előtt álló akadályok ellen egyrészt azáltal, hogy képzést nyújtanak azon szolgáltatók számára, akiknek feladatai közé tartozik a fogyatékos személyek támogatása, másrészt azzal, hogy a támogatás helyszínéül szolgáló létesítményeket a mozgáskorlátozott személyek által hozzáférhetővé alakítják;

| 23. | megállapítja, hogy a középfokú és a felsőfokú oktatás közötti együttműködés előmozdítása lehetővé tenné a fiatalok közötti párbeszéd fokozását, és ösztönözné az innovációt; |
| --- | --- |

23.

megállapítja, hogy a középfokú és a felsőfokú oktatás közötti együttműködés előmozdítása lehetővé tenné a fiatalok közötti párbeszéd fokozását, és ösztönözné az innovációt;

| 24. | hangsúlyozza, hogy a tudományos kutatáson alapuló új vállalatok (az úgynevezett „spin-ff”fok) fiatalok által történő létrehozásának támogatása és megkönnyítése, az ilyen vállalatok alapításával járó bürokratikus terhek csökkentése, valamint a diákvállalkozók számára egyértelmű és támogató jellegű szabályozási keret létrehozása révén fejleszteni kell a vállalkozói kultúrát a felsőoktatásban; úgy véli, hogy ebben az összefüggésben az iskoláknak és az egyetemeknek időt, teret és elismerést kell biztosítaniuk a fiatalok kezdeményezései számára, hogy megadják nekik az olyan újabb projektek felvállalásához szükséges önbizalmat, amelyek idővel hasznosnak bizonyulhatnak független vállalkozásaik elindításához; üdvözli a sikeres üzleti vállalkozásokért a fiatalokat jutalmazó kezdeményezéseket (például az év legjobb diákvállalkozásának járó díjat); ismételten hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy a vállalatok biztosítsanak lehetőséget a fiatalok számára első közvetlen, házon belüli munkatapasztalatuk megszerzésére; megismétli, hogy támogatni kell a vállalatlátogatásokat és az ilyen célú gyakornoki programokat, hogy a fiatalok általános képet kapjanak az üzleti világról; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy a tudományos kutatáson alapuló új vállalatok (az úgynevezett „spin-ff”fok) fiatalok által történő létrehozásának támogatása és megkönnyítése, az ilyen vállalatok alapításával járó bürokratikus terhek csökkentése, valamint a diákvállalkozók számára egyértelmű és támogató jellegű szabályozási keret létrehozása révén fejleszteni kell a vállalkozói kultúrát a felsőoktatásban; úgy véli, hogy ebben az összefüggésben az iskoláknak és az egyetemeknek időt, teret és elismerést kell biztosítaniuk a fiatalok kezdeményezései számára, hogy megadják nekik az olyan újabb projektek felvállalásához szükséges önbizalmat, amelyek idővel hasznosnak bizonyulhatnak független vállalkozásaik elindításához; üdvözli a sikeres üzleti vállalkozásokért a fiatalokat jutalmazó kezdeményezéseket (például az év legjobb diákvállalkozásának járó díjat); ismételten hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy a vállalatok biztosítsanak lehetőséget a fiatalok számára első közvetlen, házon belüli munkatapasztalatuk megszerzésére; megismétli, hogy támogatni kell a vállalatlátogatásokat és az ilyen célú gyakornoki programokat, hogy a fiatalok általános képet kapjanak az üzleti világról;

| 25. | kiemeli, hogy az üzleti közösségnek kulcsszerepe van a vállalkozásoktatásban és a-képzésben azáltal, hogy tapasztalatokon alapuló tanulást biztosít, amely kiegészíti a fiatalok elméleti oktatását; |
| --- | --- |

25.

kiemeli, hogy az üzleti közösségnek kulcsszerepe van a vállalkozásoktatásban és a-képzésben azáltal, hogy tapasztalatokon alapuló tanulást biztosít, amely kiegészíti a fiatalok elméleti oktatását;

| 26. | hangsúlyozza, hogy a vállalkozó kedv fiatalok közötti fellendítésében elengedhetetlen szerepet játszanak azok a fiatal vállalkozókat tömörítő különböző szövetségek, amelyek lehetőséget biztosítanak számukra innovatív projektek kifejlesztésére és üzleti tapasztalatok szerzésére, valamint megadják nekik az ahhoz szükséges eszközöket és önbizalmat, hogy maguk is vállalkozókká válhassanak; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy a vállalkozó kedv fiatalok közötti fellendítésében elengedhetetlen szerepet játszanak azok a fiatal vállalkozókat tömörítő különböző szövetségek, amelyek lehetőséget biztosítanak számukra innovatív projektek kifejlesztésére és üzleti tapasztalatok szerzésére, valamint megadják nekik az ahhoz szükséges eszközöket és önbizalmat, hogy maguk is vállalkozókká válhassanak;

Az uniós intézmények szerepe – koordináció, módszertan és pénzügyi eszközök

| 27. | kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy saját hatáskörükön belül és a szubszidiaritás elvének maradéktalan tiszteletben tartása mellett dolgozzanak ki a nemzeti oktatási rendszerek rendelkezésére bocsátandó módszertani támogatást és eszközöket a vállalkozásoktatás és –képzés – többek között a szociális vállalkozás – terén, és hogy kövessenek összehangolt megközelítést, amelynek keretben felhívják a tagállamok közigazgatásait arra, hogy működjenek együtt szorosabban a vállalkozásokkal a vállalkozás erősítéséhez szükséges döntő tényezők megállapítása érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy növelje az európai strukturális és beruházási alapok keretében a fiatal vállalkozóknak nyújtott támogatás összegét; |
| --- | --- |

27.

kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy saját hatáskörükön belül és a szubszidiaritás elvének maradéktalan tiszteletben tartása mellett dolgozzanak ki a nemzeti oktatási rendszerek rendelkezésére bocsátandó módszertani támogatást és eszközöket a vállalkozásoktatás és –képzés – többek között a szociális vállalkozás – terén, és hogy kövessenek összehangolt megközelítést, amelynek keretben felhívják a tagállamok közigazgatásait arra, hogy működjenek együtt szorosabban a vállalkozásokkal a vállalkozás erősítéséhez szükséges döntő tényezők megállapítása érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy növelje az európai strukturális és beruházási alapok keretében a fiatal vállalkozóknak nyújtott támogatás összegét;

| 28. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a lányok és fiatal nők vállalkozói szerepvállalásának fokozása érdekében az alkalmazott módszerek, kommunikációs eszközök és pénzügyi források tekintetében juttassák érvényre a nemek közötti egyenjogúság elvét; |
| --- | --- |

28.

felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a lányok és fiatal nők vállalkozói szerepvállalásának fokozása érdekében az alkalmazott módszerek, kommunikációs eszközök és pénzügyi források tekintetében juttassák érvényre a nemek közötti egyenjogúság elvét;

| 29. | felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre és lendítsen fel vállalkozási gyakornoki és csereprogramokat annak érdekében, hogy lehetőséget adjon a fiataloknak a tapasztalatszerzésre és megkönnyítse a tudás és a tapasztalatok cseréjét; |
| --- | --- |

29.

felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre és lendítsen fel vállalkozási gyakornoki és csereprogramokat annak érdekében, hogy lehetőséget adjon a fiataloknak a tapasztalatszerzésre és megkönnyítse a tudás és a tapasztalatok cseréjét;

| 30. | felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki átfogó stratégiát a transzverzális készségek – így a kritikus gondolkodás, a problémamegoldás, a kezdeményezés, a közös munkavégzés, az együttműködés, az önirányítás, a tervezés, az irányítás és a csapatépítés – fejlesztésére az oktatás és képzés valamennyi szintjén és típusában, figyelembe véve, hogy ezek a foglalkozások és ágazatok széles köre számára előnyösek; |
| --- | --- |

30.

felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki átfogó stratégiát a transzverzális készségek – így a kritikus gondolkodás, a problémamegoldás, a kezdeményezés, a közös munkavégzés, az együttműködés, az önirányítás, a tervezés, az irányítás és a csapatépítés – fejlesztésére az oktatás és képzés valamennyi szintjén és típusában, figyelembe véve, hogy ezek a foglalkozások és ágazatok széles köre számára előnyösek;

| 31. | kéri a Bizottságot, hogy az Erasmus+ program keretében fordítson fokozott figyelmet a transzverzális készségek, többek között a vállalkozói készség és a digitális képességek kialakítására és értékelésére, és egyúttal hangsúlyozza, hogy e programnak nem szabad egyoldalúan a foglalkoztathatósággal kapcsolatos megfontolásokra épülnie, és hogy meg kell őrizni a vállalkozási tevékenységekhez való hozzáférés alacsony küszöbét, többek között a nem formális és informális oktatás területén is; kéri továbbá a Bizottságot, hogy mozdítson elő oktatáspolitikai reformokat a tagállamokban, koherens szakpolitikai keretet teremtve a tagállamok és az EU számára e téren; |
| --- | --- |

31.

kéri a Bizottságot, hogy az Erasmus+ program keretében fordítson fokozott figyelmet a transzverzális készségek, többek között a vállalkozói készség és a digitális képességek kialakítására és értékelésére, és egyúttal hangsúlyozza, hogy e programnak nem szabad egyoldalúan a foglalkoztathatósággal kapcsolatos megfontolásokra épülnie, és hogy meg kell őrizni a vállalkozási tevékenységekhez való hozzáférés alacsony küszöbét, többek között a nem formális és informális oktatás területén is; kéri továbbá a Bizottságot, hogy mozdítson elő oktatáspolitikai reformokat a tagállamokban, koherens szakpolitikai keretet teremtve a tagállamok és az EU számára e téren;

| 32. | felkéri a Bizottságot, hogy támogassa az kit-készségek és a probléma-megoldási készségek és pénzügyi műveltség nyomon követését; felkéri a Bizottságot, hogy végezzen hosszú távú kutatást e téren; |
| --- | --- |

32.

felkéri a Bizottságot, hogy támogassa az kit-készségek és a probléma-megoldási készségek és pénzügyi műveltség nyomon követését; felkéri a Bizottságot, hogy végezzen hosszú távú kutatást e téren;

| 33. | felkéri a Bizottságot, hogy az Európai Stratégiai Beruházási Alap és különösen az Európai Szociális Alap felhasználásával támogassa az oktatási intézmények és vállalkozások közötti partnerséget, hogy ösztönözze a munkán alapuló, vállalkozásoknál történő tanulást, és nemzeti és helyi szinten elősegítse a vállalkozási kompetenciákat; |
| --- | --- |

33.

felkéri a Bizottságot, hogy az Európai Stratégiai Beruházási Alap és különösen az Európai Szociális Alap felhasználásával támogassa az oktatási intézmények és vállalkozások közötti partnerséget, hogy ösztönözze a munkán alapuló, vállalkozásoknál történő tanulást, és nemzeti és helyi szinten elősegítse a vállalkozási kompetenciákat;

| 34. | felkéri a Bizottságot, hogy támogasson egy európai vállalkozásoktatási hálózatot – mint például a 2015 májusában létrehozott és európai szervezetek, más európai, nemzeti és helyi szintű érintett szereplők, valamint nemzeti oktatási intézmények által támogatott Európai Vállalkozásoktatási Hálózatot (EE-HUB) – amely biztosítja a legjobban bevált gyakorlatok összegyűjtését és megosztását az oktatási intézmények és szervezetek, a szakmai képzés nyújtó intézmények, az üzleti vállalkozások, a hatóságok és a szociális partnerek körében; |
| --- | --- |

34.

felkéri a Bizottságot, hogy támogasson egy európai vállalkozásoktatási hálózatot – mint például a 2015 májusában létrehozott és európai szervezetek, más európai, nemzeti és helyi szintű érintett szereplők, valamint nemzeti oktatási intézmények által támogatott Európai Vállalkozásoktatási Hálózatot (EE-HUB) – amely biztosítja a legjobban bevált gyakorlatok összegyűjtését és megosztását az oktatási intézmények és szervezetek, a szakmai képzés nyújtó intézmények, az üzleti vállalkozások, a hatóságok és a szociális partnerek körében;

| 35. | kéri a Bizottságot, hogy az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó tágabb uniós stratégia, a globális uniós stratégiák és a Junker vezette Bizottság terve keretében gondoskodjon a vállalkozásoktatás következetes és hatékony összehangolásáról; |
| --- | --- |

35.

kéri a Bizottságot, hogy az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó tágabb uniós stratégia, a globális uniós stratégiák és a Junker vezette Bizottság terve keretében gondoskodjon a vállalkozásoktatás következetes és hatékony összehangolásáról;

| 36. | javasolja, hogy a Bizottság vegye fel a vállalkozásoktatást és a-képzést a jövőbeni Erasmus+ program célkitűzései közé, és a következő (2020 utáni) pénzügyi időszak során a program valamennyi fellépésében – többek között a mobilitás tekintetében is –juttassa érvényre az alábbi szempontokat:






  i. | a vállalkozást az oktatás és képzés révén előmozdító hatályos intézkedések hatásának körültekintő értékelése és azok esetleges kiigazítása, különös figyelmet fordítva az alulreprezentált és hátrányos helyzetű csoportokra gyakorolt hatásokra, |
| --- | --- | --- |

36.

javasolja, hogy a Bizottság vegye fel a vállalkozásoktatást és a-képzést a jövőbeni Erasmus+ program célkitűzései közé, és a következő (2020 utáni) pénzügyi időszak során a program valamennyi fellépésében – többek között a mobilitás tekintetében is –juttassa érvényre az alábbi szempontokat:

i.

a vállalkozást az oktatás és képzés révén előmozdító hatályos intézkedések hatásának körültekintő értékelése és azok esetleges kiigazítása, különös figyelmet fordítva az alulreprezentált és hátrányos helyzetű csoportokra gyakorolt hatásokra,

| ii. | az összes diákot célzó formális és nem formális oktatás jobban meghatározott tanulási tartalmainak és eszközeinek – elméleti és gyakorlati moduloknak is, például a diákok vállalkozási projektjeinek – támogatása, |
| --- | --- |

ii.

az összes diákot célzó formális és nem formális oktatás jobban meghatározott tanulási tartalmainak és eszközeinek – elméleti és gyakorlati moduloknak is, például a diákok vállalkozási projektjeinek – támogatása,

| iii. | a tanárok, nevelők, ifjúsági munkások, edzők és oktatásvezetők alapképesítésének és folyamatos szakmai fejlődésüknek és szerepük megerősítésének támogatása a vállalkozásoktatás terén, |
| --- | --- |

iii.

a tanárok, nevelők, ifjúsági munkások, edzők és oktatásvezetők alapképesítésének és folyamatos szakmai fejlődésüknek és szerepük megerősítésének támogatása a vállalkozásoktatás terén,

| iv. | az oktatási intézmények, vállalkozások, nonprofit szervezetek, regionális és helyi hatóságok és nem formális oktatási szolgáltatók közötti partnerségek támogatása annak érdekében, hogy megfelelő tanfolyamok szerveződjenek és hogy a diákok érdemleges gyakorlati tapasztalatot szerezhessenek és modelleket ismerhessenek meg, |
| --- | --- |

iv.

az oktatási intézmények, vállalkozások, nonprofit szervezetek, regionális és helyi hatóságok és nem formális oktatási szolgáltatók közötti partnerségek támogatása annak érdekében, hogy megfelelő tanfolyamok szerveződjenek és hogy a diákok érdemleges gyakorlati tapasztalatot szerezhessenek és modelleket ismerhessenek meg,

| v. | készségfejlesztés a vállalkozási folyamatok, a pénzügyi alapismeretek, a számítógépes ismeretek és készségek, a kreatív gondolkodás, a kreatív hasznosság, a problémamegoldás, az innovatív szemlélet, az önbizalom, a saját elképzelésekbe vetett bizalom, az alkalmazkodóképesség, a csapatépítés, a projektmenedzsment, a kockázatértékelés és a kockázatvállalás, valamint szakirányú üzleti készségek és ismeretek terén, |
| --- | --- |

v.

készségfejlesztés a vállalkozási folyamatok, a pénzügyi alapismeretek, a számítógépes ismeretek és készségek, a kreatív gondolkodás, a kreatív hasznosság, a problémamegoldás, az innovatív szemlélet, az önbizalom, a saját elképzelésekbe vetett bizalom, az alkalmazkodóképesség, a csapatépítés, a projektmenedzsment, a kockázatértékelés és a kockázatvállalás, valamint szakirányú üzleti készségek és ismeretek terén,

| vi. | a fogyatékkal élő személyeket sújtó valamennyi, még fennálló fizikai és digitális korlátozás felszámolása, mivel e személyek teljes körű munkaerő-piaci integrációja alapvető fontosságú a fenntartható és összetartó vállalati kultúra előmozdítása szempontjából, |
| --- | --- |

vi.

a fogyatékkal élő személyeket sújtó valamennyi, még fennálló fizikai és digitális korlátozás felszámolása, mivel e személyek teljes körű munkaerő-piaci integrációja alapvető fontosságú a fenntartható és összetartó vállalati kultúra előmozdítása szempontjából,

| vii. | megszerzése szempontjából elsődlegesen fontos környezet – szerepének kiemelése; |
| --- | --- |

vii.

megszerzése szempontjából elsődlegesen fontos környezet – szerepének kiemelése;

| 37. | felhívja a Bizottságot, hogy azonosítsa és számolja fel mindazon tényezőket, amelyek elriasztják a nőket a vállalkozástól, és hatékonyan mozdítsa elő a fiatal nők hozzáférését a vállalkozóknak nyújtott finanszírozáshoz és támogató szolgáltatásokhoz; |
| --- | --- |

37.

felhívja a Bizottságot, hogy azonosítsa és számolja fel mindazon tényezőket, amelyek elriasztják a nőket a vállalkozástól, és hatékonyan mozdítsa elő a fiatal nők hozzáférését a vállalkozóknak nyújtott finanszírozáshoz és támogató szolgáltatásokhoz;

| 38. | felhívja a Bizottságot, hogy hangolja össze és mozdítsa elő a bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréjét; |
| --- | --- |

38.

felhívja a Bizottságot, hogy hangolja össze és mozdítsa elő a bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréjét;

| 39. | felhívja a Bizottságot, hogy ösztönözze a jobb együttműködést és a bevált gyakorlatok cseréjét azon tagállamok között, amelyek már beillesztették tantervükbe a vállalkozásoktatást, és jobb előrelépést értek el a fiatalok vállalkozásának előmozdítása terén, valamint azon tagállamok között, amelyek még e folyamat kezdetén járnak; |
| --- | --- |

39.

felhívja a Bizottságot, hogy ösztönözze a jobb együttműködést és a bevált gyakorlatok cseréjét azon tagállamok között, amelyek már beillesztették tantervükbe a vállalkozásoktatást, és jobb előrelépést értek el a fiatalok vállalkozásának előmozdítása terén, valamint azon tagállamok között, amelyek még e folyamat kezdetén járnak;

| 40. | felhívja a Bizottságot, hogy 2017 végéig állítsa össze a vállalkozói készségek közvetítésének és a fiatalok általi vállalkozás tagállami támogatásának „legjobb gyakorlatát”, nyújtson be erre vonatkozóan jelentést az Európai Parlamentnek, és saját támogatási gyakorlatainak értékelésekor is vegye figyelembe e munka eredményeit; |
| --- | --- |

40.

felhívja a Bizottságot, hogy 2017 végéig állítsa össze a vállalkozói készségek közvetítésének és a fiatalok általi vállalkozás tagállami támogatásának „legjobb gyakorlatát”, nyújtson be erre vonatkozóan jelentést az Európai Parlamentnek, és saját támogatási gyakorlatainak értékelésekor is vegye figyelembe e munka eredményeit;

| 41. | felhívja a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a vállalkozásoktatást a transzverzális kompetenciák elősegítésének módszereként, a tanulók személyes és szakmai életének jobb vezetése érdekében; |
| --- | --- |

41.

felhívja a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a vállalkozásoktatást a transzverzális kompetenciák elősegítésének módszereként, a tanulók személyes és szakmai életének jobb vezetése érdekében;

| 42. | felszólítja a Bizottságot, hogy szorosan kövesse nyomon a tagállamok által a fiatalok vállalkozói készségének támogatása érdekében hozott konkrét intézkedéseket, szenteljen külön figyelmet az eredményekkel kapcsolatos információk előmozdításának és közzétételének, valamint ösztönözze és támogassa, hogy az intézmények és szervezetek megosszák egymással bevált gyakorlataikat, ötleteiket, ismereteiket és tapasztalatukat, valamint alkossanak ágazatközi stratégiai partnerségeket; ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a fiatalok vállalkozó készségének előmozdítása érdekében dolgozzanak ki referenciaértékeket, modelleket, közös eszközöket és projekteket; |
| --- | --- |

42.

felszólítja a Bizottságot, hogy szorosan kövesse nyomon a tagállamok által a fiatalok vállalkozói készségének támogatása érdekében hozott konkrét intézkedéseket, szenteljen külön figyelmet az eredményekkel kapcsolatos információk előmozdításának és közzétételének, valamint ösztönözze és támogassa, hogy az intézmények és szervezetek megosszák egymással bevált gyakorlataikat, ötleteiket, ismereteiket és tapasztalatukat, valamint alkossanak ágazatközi stratégiai partnerségeket; ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a fiatalok vállalkozó készségének előmozdítása érdekében dolgozzanak ki referenciaértékeket, modelleket, közös eszközöket és projekteket;

| 43. | nyomatékosan kéri a Bizottságot, gondoskodjon arról, hogy a tagállamok által hozott intézkedések ne akadályozzák a munkavállalók szabad mozgását, s így az üzleti pályát választó fiatalok az Európai Unión belül bárhol folytathassák tevékenységüket; |
| --- | --- |

43.

nyomatékosan kéri a Bizottságot, gondoskodjon arról, hogy a tagállamok által hozott intézkedések ne akadályozzák a munkavállalók szabad mozgását, s így az üzleti pályát választó fiatalok az Európai Unión belül bárhol folytathassák tevékenységüket;

A tagállamok szerepe

| 44. | kéri a tagállamokat, valamint a regionális és helyi hatóságokat, hogy tegyenek intézkedéseket az induló vállalkozások elindítására és irányítására vonatkozó képzés előmozdítása érdekében, többek között szakértői mentorálást, inkubátorokat, katalizátorokat és vállalkozásbarát környezet kialakítását biztosítva, amely megkönnyíti a fiatalok vállalkozásindítását, és lehetővé teszi számukra, hogy gyorsan talpra álljanak a kezdeti kudarcok után, és ezáltal járuljanak hozzá a pozitív szemléletű üzleti kultúra létrejöttéhez, az üzleti kudarc negatív megítélésének megelőzéséhez és az újbóli vállalkozói próbálkozás bátorításához, külön figyelmet fordítva a hátrányos helyzetű fiatalok támogatására; |
| --- | --- |

44.

kéri a tagállamokat, valamint a regionális és helyi hatóságokat, hogy tegyenek intézkedéseket az induló vállalkozások elindítására és irányítására vonatkozó képzés előmozdítása érdekében, többek között szakértői mentorálást, inkubátorokat, katalizátorokat és vállalkozásbarát környezet kialakítását biztosítva, amely megkönnyíti a fiatalok vállalkozásindítását, és lehetővé teszi számukra, hogy gyorsan talpra álljanak a kezdeti kudarcok után, és ezáltal járuljanak hozzá a pozitív szemléletű üzleti kultúra létrejöttéhez, az üzleti kudarc negatív megítélésének megelőzéséhez és az újbóli vállalkozói próbálkozás bátorításához, külön figyelmet fordítva a hátrányos helyzetű fiatalok támogatására;

| 45. | nyomatékosan kéri a tagállamokat, hogy biztosítsák, hogy fiatal vállalkozóink hozzáférjenek a számukra szükséges finanszírozáshoz, és hogy minden szakaszban támogatásban részesüljenek; |
| --- | --- |

45.

nyomatékosan kéri a tagállamokat, hogy biztosítsák, hogy fiatal vállalkozóink hozzáférjenek a számukra szükséges finanszírozáshoz, és hogy minden szakaszban támogatásban részesüljenek;

| 46. | kéri a tagállamokat, valamint a regionális és helyi hatóságokat, hogy maradéktalanul aknázzák ki az uniós strukturális alapok, különösen az Európai Szociális Alap kínálta forrásokat a vállalkozásoktatás és -képzés elősegítése, valamint a digitális készségek kibontakoztatása érdekében nemzeti, regionális és helyi szinten egyaránt; |
| --- | --- |

46.

kéri a tagállamokat, valamint a regionális és helyi hatóságokat, hogy maradéktalanul aknázzák ki az uniós strukturális alapok, különösen az Európai Szociális Alap kínálta forrásokat a vállalkozásoktatás és -képzés elősegítése, valamint a digitális készségek kibontakoztatása érdekében nemzeti, regionális és helyi szinten egyaránt;

| 47. | felszólítja a tagállamokat, valamint a regionális és helyi hatóságokat, hogy használják fel az összes létező uniós szintű finanszírozási forrást, például az Európai Szociális Alapot, az európai ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezést, a foglalkoztatás és szociális innováció európai programját (EaSI), az „Erasmus fiatal vállalkozóknak” programot és a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő uniós programot (COSME) azon kezdeményezések ösztönzésére és támogatására, amelyek hatékonyabb és célzottabb kapcsolatok kiépítésére törekednek az üzleti élet és az oktatási ágazat között, |
| --- | --- |

47.

felszólítja a tagállamokat, valamint a regionális és helyi hatóságokat, hogy használják fel az összes létező uniós szintű finanszírozási forrást, például az Európai Szociális Alapot, az európai ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezést, a foglalkoztatás és szociális innováció európai programját (EaSI), az „Erasmus fiatal vállalkozóknak” programot és a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő uniós programot (COSME) azon kezdeményezések ösztönzésére és támogatására, amelyek hatékonyabb és célzottabb kapcsolatok kiépítésére törekednek az üzleti élet és az oktatási ágazat között,

| 48. | felhívja a tagállamokat, hogy segítsék elő a legjobb gyakorlatok megosztását, ösztönözzék mind a belföldi, mind a határokon átnyúló partnerségeket, támogassák a szárnyukat bontogató vállalkozásokat, valamint a kis- és középvállalkozások érintett hálózatai és a fejlesztési ügynökségek munkáját; |
| --- | --- |

48.

felhívja a tagállamokat, hogy segítsék elő a legjobb gyakorlatok megosztását, ösztönözzék mind a belföldi, mind a határokon átnyúló partnerségeket, támogassák a szárnyukat bontogató vállalkozásokat, valamint a kis- és középvállalkozások érintett hálózatai és a fejlesztési ügynökségek munkáját;

| 49. | ösztönzi a tagállamokat, hogy biztosítsanak különleges innovatív módszereket a tanárok és mentorok vállalkozói készségek tekintetében történő képzéséhez, képessé téve őket a vállalkozói készségek elősegítésére és bátorítására, továbbá kéri, hogy mérlegeljék a vállalkozás beépítését az oktatási tantervekbe; |
| --- | --- |

49.

ösztönzi a tagállamokat, hogy biztosítsanak különleges innovatív módszereket a tanárok és mentorok vállalkozói készségek tekintetében történő képzéséhez, képessé téve őket a vállalkozói készségek elősegítésére és bátorítására, továbbá kéri, hogy mérlegeljék a vállalkozás beépítését az oktatási tantervekbe;

| 50. | felhívja a tagállamokat, hogy fejlesszék tovább a nem formális és az informális tanulás során megszerzett kompetenciák elismerésére és hasznosítására szolgáló rendszereiket, tiszteletben tartva a 2018-ra vonatkozó kötelezettségvállalásukat annak érdekében, hogy a magánszemélyek számára irányváltási lehetőséget és második esélyt biztosítsanak, valamint hogy lendületet adjanak az önelismeréshez és a további tanuláshoz; |
| --- | --- |

50.

felhívja a tagállamokat, hogy fejlesszék tovább a nem formális és az informális tanulás során megszerzett kompetenciák elismerésére és hasznosítására szolgáló rendszereiket, tiszteletben tartva a 2018-ra vonatkozó kötelezettségvállalásukat annak érdekében, hogy a magánszemélyek számára irányváltási lehetőséget és második esélyt biztosítsanak, valamint hogy lendületet adjanak az önelismeréshez és a további tanuláshoz;

| 51. | felhívja a tagállamokat, hogy ösztönözzék a magánpartnereknek – a vállalati társadalmi felelősségvállalásuk részeként – a vállalkozásoktatásba való, finanszírozáson vagy képzés biztosításán keresztül történő bevonását; |
| --- | --- |

51.

felhívja a tagállamokat, hogy ösztönözzék a magánpartnereknek – a vállalati társadalmi felelősségvállalásuk részeként – a vállalkozásoktatásba való, finanszírozáson vagy képzés biztosításán keresztül történő bevonását;

| 52. | felhívja a tagállamokat, hogy szüntessék meg a fiatalok üzleti terveinek megvalósításához kapcsolódó bürokráciát, és mérlegeljék adókedvezmények és ösztönző intézkedések bevezetését annak érdekében, hogy a fiatalok saját üzleti elképzeléseket gondoljanak ki; rámutat arra, hogy a sikertelen induló vállalkozások számára biztonsági hálókat kell biztosítani; |
| --- | --- |

52.

felhívja a tagállamokat, hogy szüntessék meg a fiatalok üzleti terveinek megvalósításához kapcsolódó bürokráciát, és mérlegeljék adókedvezmények és ösztönző intézkedések bevezetését annak érdekében, hogy a fiatalok saját üzleti elképzeléseket gondoljanak ki; rámutat arra, hogy a sikertelen induló vállalkozások számára biztonsági hálókat kell biztosítani;

| 53. | hangsúlyozza, hogy enyhíteni kell a fiatal vállalkozók pénzügyi nehézségit, meg kell könnyíteni e e fiatalok hozzáférését a hitelekhez és a különleges támogatásokhoz, csökkenteni kell a jelenlegi adminisztratív terheiket, valamint olyan szabályozási környezetet és adóügyi ösztönzőket kell kialakítani, amelyek bátorítják a fiatalokat vállalkozói kezdeményezések kidolgozására és fellendítik a munkahelyteremtést, megkönnyítve a fiatal vállalkozók számára üzleti projektjeik elindítását és fenntartását; |
| --- | --- |

53.

hangsúlyozza, hogy enyhíteni kell a fiatal vállalkozók pénzügyi nehézségit, meg kell könnyíteni e e fiatalok hozzáférését a hitelekhez és a különleges támogatásokhoz, csökkenteni kell a jelenlegi adminisztratív terheiket, valamint olyan szabályozási környezetet és adóügyi ösztönzőket kell kialakítani, amelyek bátorítják a fiatalokat vállalkozói kezdeményezések kidolgozására és fellendítik a munkahelyteremtést, megkönnyítve a fiatal vállalkozók számára üzleti projektjeik elindítását és fenntartását;

| 54. | felszólítja a tagállamokat, hogy proaktív módon javítsák a szabályozási keretet és egyszerűsítsék a közizgatási eljárásokat a vállalkozások, különösen a kkv-k és a szociális vállalkozások számára, valamint támogassák az ilyen vállalkozásokat, és kövessék figyelemmel foglalkoztatási gyakorlataik minőségét; rámutat arra, hogy a szociális és szolidáris vállalkozások fenntartható munkahelyeket teremtenek, hozzájárulnak a közösségek fejlődéséhez, valamint segítenek a fenntartható környezet előmozdításában és válság idején a szociális ellenálló képesség biztosításában; |
| --- | --- |

54.

felszólítja a tagállamokat, hogy proaktív módon javítsák a szabályozási keretet és egyszerűsítsék a közizgatási eljárásokat a vállalkozások, különösen a kkv-k és a szociális vállalkozások számára, valamint támogassák az ilyen vállalkozásokat, és kövessék figyelemmel foglalkoztatási gyakorlataik minőségét; rámutat arra, hogy a szociális és szolidáris vállalkozások fenntartható munkahelyeket teremtenek, hozzájárulnak a közösségek fejlődéséhez, valamint segítenek a fenntartható környezet előmozdításában és válság idején a szociális ellenálló képesség biztosításában;

| 55. | szorgalmazza, hogy az állami foglalkoztatási szolgálatok tevékenyebben nyújtsanak támogatást és adjanak tanácsot a vállalkozásoknak, és különösen a fiatal vállalkozóknak; |
| --- | --- |

55.

szorgalmazza, hogy az állami foglalkoztatási szolgálatok tevékenyebben nyújtsanak támogatást és adjanak tanácsot a vállalkozásoknak, és különösen a fiatal vállalkozóknak;

| 56. | felszólítja a tagállamokat és a regionális és helyi hatóságokat, hogy az innovatív diákok számára javítsák a hozzáférést az ösztöndíjakhoz és mikrohitelekhez – amelyeket többek között a foglalkoztatás és a szociális innováció európai programjának (EaSI) a mikrofinanszírozással és szociális vállalkozással foglalkozó területe által is támogat –, valamint a támogatási, információs, mentorálási, multidiszciplináris segítségnyújtási és kölcsönös értékelési platformokhoz annak érdekében, hogy saját vállalkozásokat vagy projekteket indíthassanak; felszólítja a tagállamokat, hogy könnyítsék meg a hitelekhez való hozzáférést és azok törlesztését, támogassák a közösségi finanszírozás alkalmazását, alakítsanak ki partnerségeket a helyi gazdaság, a vállalkozások és az egyetemek között, erősítsék a vállalkozásoknak a fiatalok munkaerőpiacra történő integrálásában játszott szerepét, valamint szilárdítsák meg az Entrepreneurial Skills Pass (ESP) képesítést az iskolai és egyetemi oktatás különböző szintjein, elsősorban a kkv-kkal együttműködve; sürgeti a tagállamokat, hogy ösztönözzék a fenntartható fejlődéssel és a jövőorientált tanulmányi ágakkal foglalkozó üzleti inkubátorok egyetemeken történő létrehozását; |
| --- | --- |

56.

felszólítja a tagállamokat és a regionális és helyi hatóságokat, hogy az innovatív diákok számára javítsák a hozzáférést az ösztöndíjakhoz és mikrohitelekhez – amelyeket többek között a foglalkoztatás és a szociális innováció európai programjának (EaSI) a mikrofinanszírozással és szociális vállalkozással foglalkozó területe által is támogat –, valamint a támogatási, információs, mentorálási, multidiszciplináris segítségnyújtási és kölcsönös értékelési platformokhoz annak érdekében, hogy saját vállalkozásokat vagy projekteket indíthassanak; felszólítja a tagállamokat, hogy könnyítsék meg a hitelekhez való hozzáférést és azok törlesztését, támogassák a közösségi finanszírozás alkalmazását, alakítsanak ki partnerségeket a helyi gazdaság, a vállalkozások és az egyetemek között, erősítsék a vállalkozásoknak a fiatalok munkaerőpiacra történő integrálásában játszott szerepét, valamint szilárdítsák meg az Entrepreneurial Skills Pass (ESP) képesítést az iskolai és egyetemi oktatás különböző szintjein, elsősorban a kkv-kkal együttműködve; sürgeti a tagállamokat, hogy ösztönözzék a fenntartható fejlődéssel és a jövőorientált tanulmányi ágakkal foglalkozó üzleti inkubátorok egyetemeken történő létrehozását;

| 57. | felszólítja a tagállamokat, hogy egyszerűsítsék a nem csalárd kilépésre vonatkozó eljárásokat, valamint hozzanak létre egy olyan, támogató jellegű kilépési környezetet, amely azt az egyértelmű üzenetet közvetíti a fiatalok számára, hogy a sikertelenség nem egész életre szóló kudarc; |
| --- | --- |

57.

felszólítja a tagállamokat, hogy egyszerűsítsék a nem csalárd kilépésre vonatkozó eljárásokat, valamint hozzanak létre egy olyan, támogató jellegű kilépési környezetet, amely azt az egyértelmű üzenetet közvetíti a fiatalok számára, hogy a sikertelenség nem egész életre szóló kudarc;

| 58. | felszólítja a tagállamokat, hogy a projekt-alapú, tantárgyakon átívelő és a vállalatokkal együttműködésben nyújtott tanulmányok lehetővé tételével ösztönözzék az oktatásban a fiatalok vállalkozó kedvét; |
| --- | --- |

58.

felszólítja a tagállamokat, hogy a projekt-alapú, tantárgyakon átívelő és a vállalatokkal együttműködésben nyújtott tanulmányok lehetővé tételével ösztönözzék az oktatásban a fiatalok vállalkozó kedvét;

| 59. | felszólítja a tagállamokat, hogy a közép- és felsőfokú oktatás ideje alatt nyújtott pályaválasztási tanácsadás során a vállalkozást pozitív karrierlehetőségként mutassák be, felszámolva azt a negatív előítéletet, amely egyes uniós tagállamokban a vállalkozással mint karrierlehetőséggel kapcsolatban kialakult; |
| --- | --- |

59.

felszólítja a tagállamokat, hogy a közép- és felsőfokú oktatás ideje alatt nyújtott pályaválasztási tanácsadás során a vállalkozást pozitív karrierlehetőségként mutassák be, felszámolva azt a negatív előítéletet, amely egyes uniós tagállamokban a vállalkozással mint karrierlehetőséggel kapcsolatban kialakult;

| 60. | felszólítja a tagállamokat, hogy növeljék az önfoglalkoztatással és az új vállalkozások alapításával kapcsolatos tájékozottságot a fogyatékossággal élő fiatalok körében, például a munkaerőpiacra már beilleszkedett, fogyatékossággal élő személyek pályafutásának népszerűsítése, valamint a fogyatékossággal élő vállalkozók nyilvános elismerése révén; |
| --- | --- |

60.

felszólítja a tagállamokat, hogy növeljék az önfoglalkoztatással és az új vállalkozások alapításával kapcsolatos tájékozottságot a fogyatékossággal élő fiatalok körében, például a munkaerőpiacra már beilleszkedett, fogyatékossággal élő személyek pályafutásának népszerűsítése, valamint a fogyatékossággal élő vállalkozók nyilvános elismerése révén;

Következő nyomon követési lépések

| 61. | sürgeti a Bizottságot, hogy kövesse nyomon és fejlessze tovább az Entrepreneurship 360 projektre (iskolák és szakképzés) és a HEInnovate projektre (felsőoktatás) irányuló munkáját; |
| --- | --- |

61.

sürgeti a Bizottságot, hogy kövesse nyomon és fejlessze tovább az Entrepreneurship 360 projektre (iskolák és szakképzés) és a HEInnovate projektre (felsőoktatás) irányuló munkáját;

| 62. | felhívja a Bizottságot, hogy az európai szemeszter értékelő mutatói közé 2016-tól kezdődően vegyen fel a vállalkozásoktatáshoz kapcsolódó mutatókat; |
| --- | --- |

62.

felhívja a Bizottságot, hogy az európai szemeszter értékelő mutatói közé 2016-tól kezdődően vegyen fel a vállalkozásoktatáshoz kapcsolódó mutatókat;

| 63. | kéri a Bizottságot, hogy a parlamenti ciklus végéig terjesszen a Parlament elé értékelő jelentést a fiatalok vállalkozói készségeinek oktatás és képzés révén történő fejlesztése tekintetében elért eredményekről és arról, hogy mennyire sikerült elérnie a rászoruló társadalmi csoportok tagjait; |
| --- | --- |

63.

kéri a Bizottságot, hogy a parlamenti ciklus végéig terjesszen a Parlament elé értékelő jelentést a fiatalok vállalkozói készségeinek oktatás és képzés révén történő fejlesztése tekintetében elért eredményekről és arról, hogy mennyire sikerült elérnie a rászoruló társadalmi csoportok tagjait;

| 64. | felhívja a Bizottságot, hogy a vállalkozási programok és tevékenységek módszeres értékelése tekintetében biztosítson európai szintű összehangolást és együttműködést, lehetővé téve az eredmények egybevetését, például a fiatalok vállalkozási tevékenysége különböző szerkezetének és a fiatal vállalkozók jellemzőinek a tagállamok közötti összehasonlítását társadalmi és demográfiai változók – például életkor, nem és végzettség – alapján; |
| --- | --- |

64.

felhívja a Bizottságot, hogy a vállalkozási programok és tevékenységek módszeres értékelése tekintetében biztosítson európai szintű összehangolást és együttműködést, lehetővé téve az eredmények egybevetését, például a fiatalok vállalkozási tevékenysége különböző szerkezetének és a fiatal vállalkozók jellemzőinek a tagállamok közötti összehasonlítását társadalmi és demográfiai változók – például életkor, nem és végzettség – alapján;

| 65. | felhívja a Bizottságot, hogy uniós szinten mozdítsa elő a szakpolitikai együttműködést, és késztesse a tagállamokat a legjobb gyakorlatok megosztására; |
| --- | --- |

65.

felhívja a Bizottságot, hogy uniós szinten mozdítsa elő a szakpolitikai együttműködést, és késztesse a tagállamokat a legjobb gyakorlatok megosztására;

o

o o

| 66. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok és a tagjelölt országok kormányainak, valamint az Európa Tanácsnak. |
| --- | --- |

66.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok és a tagjelölt országok kormányainak, valamint az Európa Tanácsnak.

---

(1)  HL C 17., 2015.1.20., 2. o.

(2)  HL C 183., 2014.6.14., 18. o.

(3)  HL C 119., 2009.5.28., 2. o.

(4)  HL C 120., 2013.4.26., 1. o.

(5)  HL C 398., 2012.12.22., 1. o.

(6)  HL C 199., 2011.7.7., 1. o.

(7)  HL C 311., 2009.12.19., 1. o.

(8)  HL L 394., 2006.12.30., 10. o.

(9)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0107.

(10)  HL C 353. E, 2013.12.3., 56. o.

(11)  HL C 165. E, 2013.6.11., 7. o.

(12)  HL C 377. E, 2012.12.7., 89. o.

(13)  HL C 161. E, 2011.5.31., 8. o.

(14)  HL C 45. E, 2010.2.23., 33. o.

(15)  A Bizottság jelentése a nők és férfiak közötti egyenlőség terén 2012-ben elért haladásról (SWD(2014)0142), a Bizottság kiadványa az európai női vállalkozókra vonatkozó statisztikai adatokról, 2014. szeptember.

(16)  Az Európai Képzési Alapítvány budapesti és isztambuli szimpóziumának következtetései.

(17)  Bizottság: Eurobarométer-felmérés (FL354): „Vállalkozás az EU-n belül és kívül”, 2013. január 9.

---

| 22.9.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/88 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/88

---

P8_TA(2015)0293

A kulturális örökség integrált európai megközelítése felé

Az Európai Parlament 2015. szeptember 8-i állásfoglalása a kulturális örökség integrált európai megközelítése felé (2014/2149(INI))

(2017/C 316/08)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) preambulumára, amely kimondja, hogy az aláírók „ösztönzést merítenek Európa kulturális, vallási és humanista örökségéből”, valamint az EUSZ 3. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) preambulumára, amely kimondja, hogy az aláírók „ösztönzést merítenek Európa kulturális, vallási és humanista örökségéből”, valamint az EUSZ 3. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 167. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 167. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 22. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 22. cikkére,

| — | tekintettel a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló, 2005. október 20-i UNESCO-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló, 2005. október 20-i UNESCO-egyezményre,

| — | tekintettel a Kreatív Európa program (2014–2020) létrehozásáról és az 1718/2006/EK, az 1855/2006/EK és az 1041/2009/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1295/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kreatív Európa program (2014–2020) létrehozásáról és az 1718/2006/EK, az 1855/2006/EK és az 1041/2009/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1295/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és a tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és a tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzésről szóló egyedi rendelkezésekről, valamint az 1080/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1301/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzésről szóló egyedi rendelkezésekről, valamint az 1080/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1301/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról és az 1982/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1291/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról és az 1982/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1291/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel a tagállamok területéről jogellenesen kivitt kulturális javak visszaszolgáltatásáról és az 1024/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. május 15-i 2014/60/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok területéről jogellenesen kivitt kulturális javak visszaszolgáltatásáról és az 1024/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. május 15-i 2014/60/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5),

| — | tekintettel a közszféra információinak további felhasználásáról szóló 2013/37/EU irányelv módosításáról szóló, 2013. június 26-i 2003/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közszféra információinak további felhasználásáról szóló 2013/37/EU irányelv módosításáról szóló, 2013. június 26-i 2003/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6),

| — | tekintettel a kulturális örökség társadalmi értékéről szóló, 2005. október 13-i európai tanácsi keretegyezményre (Farói Egyezmény) (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kulturális örökség társadalmi értékéről szóló, 2005. október 13-i európai tanácsi keretegyezményre (Farói Egyezmény) (7),

| — | tekintettel a fenntartható Európa stratégiai erőforrásául szolgáló kulturális örökségről szóló, 2014. május 21-i tanácsi következtetésekre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fenntartható Európa stratégiai erőforrásául szolgáló kulturális örökségről szóló, 2014. május 21-i tanácsi következtetésekre (8),

| — | tekintettel a kulturális örökség részvételen alapuló kormányzásáról szóló, 2014. november 25-i tanácsi következtetésekre (9) és a 2015–2018 közötti időszakra szóló kulturális munkatervre (10), valamint a következtetésekben említett kulturális örökség európai évére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kulturális örökség részvételen alapuló kormányzásáról szóló, 2014. november 25-i tanácsi következtetésekre (9) és a 2015–2018 közötti időszakra szóló kulturális munkatervre (10), valamint a következtetésekben említett kulturális örökség európai évére,

| — | tekintettel a kulturális anyagok digitalizálásáról és online hozzáférhetőségéről, valamint a digitális megőrzésről szóló, 2011. október 27-i 2011/711/EU bizottsági ajánlásra (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kulturális anyagok digitalizálásáról és online hozzáférhetőségéről, valamint a digitális megőrzésről szóló, 2011. október 27-i 2011/711/EU bizottsági ajánlásra (11),

| — | tekintettel a Bizottság „Európai beruházási terv” című, 2014. november 26-i közleményére (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Európai beruházási terv” című, 2014. november 26-i közleményére (COM(2014)0903),

| — | tekintettel a Bizottság „A kulturális örökség integrált európai megközelítése felé” című, 2014. július 22-i közleményére (COM(2014)0477), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A kulturális örökség integrált európai megközelítése felé” című, 2014. július 22-i közleményére (COM(2014)0477),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának a Bizottság „A kulturális örökség integrált európai megközelítése felé” című közleményéről szóló, 2014. novemberi véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának a Bizottság „A kulturális örökség integrált európai megközelítése felé” című közleményéről szóló, 2014. novemberi véleményére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel az Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság, valamint a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0207/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság, valamint a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0207/2015),

| A. | mivel a kultúra és a kulturális örökség közös erőforrást, közös javat és értéket jelent, amelyeket nem lehet kisajátítani, és mivel az emberi, társadalmi és gazdasági fejlődés támogatása szempontjából bennük rejlő lehetőségeket máig nem ismerik el teljes körűen és aknázzák ki megfelelően sem az uniós stratégiák, sem a 2015 utáni fejlesztési célok szintjén; |
| --- | --- |

A.

mivel a kultúra és a kulturális örökség közös erőforrást, közös javat és értéket jelent, amelyeket nem lehet kisajátítani, és mivel az emberi, társadalmi és gazdasági fejlődés támogatása szempontjából bennük rejlő lehetőségeket máig nem ismerik el teljes körűen és aknázzák ki megfelelően sem az uniós stratégiák, sem a 2015 utáni fejlesztési célok szintjén;

| B. | mivel a kultúra társadalmakra gyakorolt különböző hatásait figyelembe kell venni a döntéshozatali eljárás során; |
| --- | --- |

B.

mivel a kultúra társadalmakra gyakorolt különböző hatásait figyelembe kell venni a döntéshozatali eljárás során;

| C. | mivel a kulturális örökség természetes módon heterogén, tükrözi a kulturális és nyelvi sokszínűséget és a többféleséget, valamint érinti a regionális fejlesztést, a társadalmi kohéziót, a mezőgazdaságot, a tengerügyeket, a környezetvédelmet, az idegenforgalmat, az oktatást, a digitális menetrendet, a külkapcsolatokat, a vámügyi együttműködést, valamint a kutatás-fejlesztést; |
| --- | --- |

C.

mivel a kulturális örökség természetes módon heterogén, tükrözi a kulturális és nyelvi sokszínűséget és a többféleséget, valamint érinti a regionális fejlesztést, a társadalmi kohéziót, a mezőgazdaságot, a tengerügyeket, a környezetvédelmet, az idegenforgalmat, az oktatást, a digitális menetrendet, a külkapcsolatokat, a vámügyi együttműködést, valamint a kutatás-fejlesztést;

| D. | mivel a kultúra, a kulturális sokféleség és a kultúrák közötti párbeszéd katalizátorként hat a tagállamok közötti együttműködésre; |
| --- | --- |

D.

mivel a kultúra, a kulturális sokféleség és a kultúrák közötti párbeszéd katalizátorként hat a tagállamok közötti együttműködésre;

| E. | mivel az európai kulturális és nyelvi sokféleség erősítése, az európai kulturális örökség népszerűsítése és az európai kulturális és kreatív ágazatok versenyképességének növelése az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célozza; |
| --- | --- |

E.

mivel az európai kulturális és nyelvi sokféleség erősítése, az európai kulturális örökség népszerűsítése és az európai kulturális és kreatív ágazatok versenyképességének növelése az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célozza;

| F. | mivel az örökséget képező erőforrások a készségfejlesztést és a turizmus előmozdításával a gazdasági növekedést elősegítő, munkahelyeket teremtő, hosszú távra szóló eszközök, amelyek szerepet játszanak az értékteremtésben; |
| --- | --- |

F.

mivel az örökséget képező erőforrások a készségfejlesztést és a turizmus előmozdításával a gazdasági növekedést elősegítő, munkahelyeket teremtő, hosszú távra szóló eszközök, amelyek szerepet játszanak az értékteremtésben;

| G. | mivel a kulturális örökség értékének növelésére irányuló projektek gyakran olyan innovatív és fenntartható gazdasági tevékenységek, amelyek vállalkozásokat hoznak létre, és erősítik a kkv-k vállalkozási és kutatási készségét; |
| --- | --- |

G.

mivel a kulturális örökség értékének növelésére irányuló projektek gyakran olyan innovatív és fenntartható gazdasági tevékenységek, amelyek vállalkozásokat hoznak létre, és erősítik a kkv-k vállalkozási és kutatási készségét;

| H. | mivel az anyagi és szellemi kulturális örökség jelentős szerepet játszik az európai kultúra és az európai értékek, a nemzeti, regionális, helyi és egyéni identitás, valamint az európaiak kortárs identitásának megteremtésében, megőrzésében és előmozdításában; |
| --- | --- |

H.

mivel az anyagi és szellemi kulturális örökség jelentős szerepet játszik az európai kultúra és az európai értékek, a nemzeti, regionális, helyi és egyéni identitás, valamint az európaiak kortárs identitásának megteremtésében, megőrzésében és előmozdításában;

| I. | mivel a kulturális örökség megőrzését, helyreállítását-megóvását, hozzáférhetőségét és hasznosítását célzó politikák elsősorban nemzeti, regionális vagy helyi hatáskörbe tartoznak, ugyanakkor a kulturális örökség világos európai dimenzióval is bír és számos uniós szakpolitikában, többek között a mezőgazdaság, a környezetvédelem, illetve a kutatás és innováció területén közvetlenül is megjelenik; |
| --- | --- |

I.

mivel a kulturális örökség megőrzését, helyreállítását-megóvását, hozzáférhetőségét és hasznosítását célzó politikák elsősorban nemzeti, regionális vagy helyi hatáskörbe tartoznak, ugyanakkor a kulturális örökség világos európai dimenzióval is bír és számos uniós szakpolitikában, többek között a mezőgazdaság, a környezetvédelem, illetve a kutatás és innováció területén közvetlenül is megjelenik;

| J. | mivel az EUMSZ 167. cikke úgy rendelkezik, hogy az Unió hozzájárul a tagállamok kultúrájának virágzásához, tiszteletben tartva nemzeti és regionális sokszínűségüket, ugyanakkor „előtérbe helyezve a közös kulturális örökséget”; |
| --- | --- |

J.

mivel az EUMSZ 167. cikke úgy rendelkezik, hogy az Unió hozzájárul a tagállamok kultúrájának virágzásához, tiszteletben tartva nemzeti és regionális sokszínűségüket, ugyanakkor „előtérbe helyezve a közös kulturális örökséget”;

| K. | mivel az EUMSZ 167. cikke kimondja, hogy az Unió fellépésének célja az európai népek kultúrája és történelme ismeretének javítása és terjesztése, a tagállamok közötti együttműködés előmozdítása és szükség esetén tevékenységük támogatása és kiegészítése az európai jelentőségű kulturális örökség megőrzése és védelme területén; |
| --- | --- |

K.

mivel az EUMSZ 167. cikke kimondja, hogy az Unió fellépésének célja az európai népek kultúrája és történelme ismeretének javítása és terjesztése, a tagállamok közötti együttműködés előmozdítása és szükség esetén tevékenységük támogatása és kiegészítése az európai jelentőségű kulturális örökség megőrzése és védelme területén;

| L. | mivel a Tanács által 2014. november 25-én elfogadott kulturális munkaterv ezt az örökséget a 2015–2018 közötti uniós kulturális munka négy kiemelt céljának egyikeként nevezi meg; |
| --- | --- |

L.

mivel a Tanács által 2014. november 25-én elfogadott kulturális munkaterv ezt az örökséget a 2015–2018 közötti uniós kulturális munka négy kiemelt céljának egyikeként nevezi meg;

| M. | mivel a nemek szerinti bontáson alapuló kulturális adatoknak a kulturális örökség terén is fennálló hiánya olyan tényező, amely elrejti a nemek között meglévő szakadékot és problémákat a politika alakítói és döntéshozói elől; |
| --- | --- |

M.

mivel a nemek szerinti bontáson alapuló kulturális adatoknak a kulturális örökség terén is fennálló hiánya olyan tényező, amely elrejti a nemek között meglévő szakadékot és problémákat a politika alakítói és döntéshozói elől;

| N. | mivel a kulturális örökséghez kapcsolódó területeken – úgymint helyi és regionális fejlesztés, kulturális együttműködés, kutatás, oktatás, a kkv-k és a civil társadalom támogatása és idegenforgalom – uniós programok keretében igénybe vehető finanszírozási lehetőségekről elérhetők ugyan, de szétaprózódnak a szükséges információk; |
| --- | --- |

N.

mivel a kulturális örökséghez kapcsolódó területeken – úgymint helyi és regionális fejlesztés, kulturális együttműködés, kutatás, oktatás, a kkv-k és a civil társadalom támogatása és idegenforgalom – uniós programok keretében igénybe vehető finanszírozási lehetőségekről elérhetők ugyan, de szétaprózódnak a szükséges információk;

| O. | mivel meg kell erősíteni az Európa Tanács kulturális útvonalak programjának a közös európai kulturális örökség előmozdítása és a fenntartható kulturális turizmus létrehozatala terén megmutatkozó kulturális és idegenforgalmi értékét; |
| --- | --- |

O.

mivel meg kell erősíteni az Európa Tanács kulturális útvonalak programjának a közös európai kulturális örökség előmozdítása és a fenntartható kulturális turizmus létrehozatala terén megmutatkozó kulturális és idegenforgalmi értékét;

| P. | mivel az Európai Unió Kulturális Öröksége díj/Europa Nostra-díj előmozdítja a kiválóságot, a példa erejével ösztönöz, és serkenti a kulturális örökség terén legjobb gyakorlatok megosztását Európa-szerte; |
| --- | --- |

P.

mivel az Európai Unió Kulturális Öröksége díj/Europa Nostra-díj előmozdítja a kiválóságot, a példa erejével ösztönöz, és serkenti a kulturális örökség terén legjobb gyakorlatok megosztását Európa-szerte;

| Q. | mivel a műemlékek és műemlékhelyszínek konzerválását és restaurálását célzó Velencei Charta, az európai építészeti örökség védelméről szóló Granadai Egyezmény, és a régészeti örökség védelméről szóló Vallettai Egyezmény egyértelműen meghatározza a kulturális örökség helyreállítására és a régészeti tevékenységekre vonatkozó, nemzetközileg elismert előírásokat (12); |
| --- | --- |

Q.

mivel a műemlékek és műemlékhelyszínek konzerválását és restaurálását célzó Velencei Charta, az európai építészeti örökség védelméről szóló Granadai Egyezmény, és a régészeti örökség védelméről szóló Vallettai Egyezmény egyértelműen meghatározza a kulturális örökség helyreállítására és a régészeti tevékenységekre vonatkozó, nemzetközileg elismert előírásokat (12);

Integrált megközelítés

| 1. | úgy véli, kiemelt jelentőséggel bír a rendelkezésre álló erőforrások integrált megközelítés alapján történő felhasználása a kulturális örökség támogatása, fejlesztése és előmozdítása érdekében, egyaránt figyelembe véve a kulturális, gazdasági, társadalmi, történelmi, oktatási, környezeti és tudományos összetevőket; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, kiemelt jelentőséggel bír a rendelkezésre álló erőforrások integrált megközelítés alapján történő felhasználása a kulturális örökség támogatása, fejlesztése és előmozdítása érdekében, egyaránt figyelembe véve a kulturális, gazdasági, társadalmi, történelmi, oktatási, környezeti és tudományos összetevőket;

| 2. | úgy véli, hogy a kulturális örökség tekintetében integrált megközelítésre van szükség, amennyiben kulturális párbeszédet és kölcsönös megértést kívánunk megvalósítani; meggyőződése, hogy egy ilyen megközelítés fokozott gazdasági, társadalmi és területi kohéziót eredményezhet, ugyanakkor hozzájárulhat az Európa 2020 stratégiában meghatározott célkitűzések megvalósításához; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a kulturális örökség tekintetében integrált megközelítésre van szükség, amennyiben kulturális párbeszédet és kölcsönös megértést kívánunk megvalósítani; meggyőződése, hogy egy ilyen megközelítés fokozott gazdasági, társadalmi és területi kohéziót eredményezhet, ugyanakkor hozzájárulhat az Európa 2020 stratégiában meghatározott célkitűzések megvalósításához;

| 3. | a kulturális örökség új integrált megközelítésének kialakításával összefüggésben az alábbi célzott ajánlásokat intézi a Bizottsághoz:






  a) | a jelenlegi, több ágazatot felölelő és rugalmas bizottsági munkamódszerrel összhangban a kulturális örökséggel foglalkozó különböző szakpolitikai területek közötti hatékonyabb együttműködés révén hozzon létre közös megközelítést a Bizottságon belül, és számoljon be a Parlamentnek e szorosabb együttműködés eredményeiről; |
| --- | --- | --- |

3.

a kulturális örökség új integrált megközelítésének kialakításával összefüggésben az alábbi célzott ajánlásokat intézi a Bizottsághoz:

a)

a jelenlegi, több ágazatot felölelő és rugalmas bizottsági munkamódszerrel összhangban a kulturális örökséggel foglalkozó különböző szakpolitikai területek közötti hatékonyabb együttműködés révén hozzon létre közös megközelítést a Bizottságon belül, és számoljon be a Parlamentnek e szorosabb együttműködés eredményeiről;

| b) | lényegre törő és közérthető módon, például egyetlen információs és az unióbeli legjobb gyakorlatok cseréjét szolgáló platformon keresztül tájékoztassa a lehetséges kedvezményezetteket a kulturális örökségre vonatkozóan meglévő európai támogatási keretekről; |
| --- | --- |

b)

lényegre törő és közérthető módon, például egyetlen információs és az unióbeli legjobb gyakorlatok cseréjét szolgáló platformon keresztül tájékoztassa a lehetséges kedvezményezetteket a kulturális örökségre vonatkozóan meglévő európai támogatási keretekről;

| c) | a szükséges költségvetés biztosításával nyilvánítsa, lehetőleg 2018-at a kulturális örökség európai évének, és az legyen a célja többek között, hogy növelje és terjessze a jövő nemzedékei körében az európai kulturális örökség értékeinek tisztelete és megőrzése tekintetében az ismereteket és az oktatást; |
| --- | --- |

c)

a szükséges költségvetés biztosításával nyilvánítsa, lehetőleg 2018-at a kulturális örökség európai évének, és az legyen a célja többek között, hogy növelje és terjessze a jövő nemzedékei körében az európai kulturális örökség értékeinek tisztelete és megőrzése tekintetében az ismereteket és az oktatást;

| d) | politikai és transzverzális megközelítése keretében ismerje el a kulturális örökséget mint ingó és ingatlan, anyagi és szellemi javat, valamint nem megújítható forrást, amelynek eredetiségét meg kell őrizni; |
| --- | --- |

d)

politikai és transzverzális megközelítése keretében ismerje el a kulturális örökséget mint ingó és ingatlan, anyagi és szellemi javat, valamint nem megújítható forrást, amelynek eredetiségét meg kell őrizni;

| 4. | kéri, hogy az EUMSZ 4. cikkével összhangban a közeljövőben határozzon meg politikai keretet – az épített örökség néven ismert – történelmi környezet számára, amely tartalmazza a műemlékekre, régészeti és történelmi tájakra vonatkozó szabályozási keretet; |
| --- | --- |

4.

kéri, hogy az EUMSZ 4. cikkével összhangban a közeljövőben határozzon meg politikai keretet – az épített örökség néven ismert – történelmi környezet számára, amely tartalmazza a műemlékekre, régészeti és történelmi tájakra vonatkozó szabályozási keretet;

| 5. | a múlt és a jelen tiszteletben tartásának alapján mozdítsa elő a kortárs kreatív innovációt az építészetben és a formatervezésben, biztosítva ugyanakkor a kiválóságot és a koherenciát; |
| --- | --- |

5.

a múlt és a jelen tiszteletben tartásának alapján mozdítsa elő a kortárs kreatív innovációt az építészetben és a formatervezésben, biztosítva ugyanakkor a kiválóságot és a koherenciát;

A kulturális örökség európai finanszírozása

| 6. | tudomásul veszi az Uniónak az európai kulturális örökség megőrzése és fejlesztése iránti elkötelezettségét, amely különböző programok (Kreatív Európa, Horizont 2020, Erasmus+, Európa a polgárokért), támogatások (európai strukturális és beruházási alapok), valamint olyan intézkedések révén valósul meg, mint az Európa Kulturális Fővárosai, az Európai Örökség Napok és az Európai Örökség cím; még nagyobb uniós és tagállami részvételt javasol a kutatás támogatásában; |
| --- | --- |

6.

tudomásul veszi az Uniónak az európai kulturális örökség megőrzése és fejlesztése iránti elkötelezettségét, amely különböző programok (Kreatív Európa, Horizont 2020, Erasmus+, Európa a polgárokért), támogatások (európai strukturális és beruházási alapok), valamint olyan intézkedések révén valósul meg, mint az Európa Kulturális Fővárosai, az Európai Örökség Napok és az Európai Örökség cím; még nagyobb uniós és tagállami részvételt javasol a kutatás támogatásában;

| 7. | felkéri a Bizottságot, hogy:






  a) | hozzon létre az anyagi és szellemi kulturális örökségnek szentelt egységes uniós portált, amely egy helyen gyűjtené össze a kulturális örökséget támogató valamennyi uniós program információit, és a következő három fő téma köré szerveződne: az anyagi és szellemi kulturális objektumokat, a kulturális örökség megőrzése és népszerűsítése területén bevált gyakorlatok példáit és a vonatkozó hivatkozásokat tartalmazó adatbázis; a kulturális örökséggel kapcsolatos finanszírozási lehetőségek, valamint az európai kulturális örökség helyzetére vonatozó, továbbá a megőrzéssel – például az éghajlattal és a már elvégzett restaurációs projektek részleteivel – kapcsolatos fontos adatok; valamint a kulturális örökséghez kapcsolódó szakpolitikai fejleményeket, intézkedéseket és eseményeket bemutató hírek és hivatkozások; |
| --- | --- | --- |

7.

felkéri a Bizottságot, hogy:

a)

hozzon létre az anyagi és szellemi kulturális örökségnek szentelt egységes uniós portált, amely egy helyen gyűjtené össze a kulturális örökséget támogató valamennyi uniós program információit, és a következő három fő téma köré szerveződne: az anyagi és szellemi kulturális objektumokat, a kulturális örökség megőrzése és népszerűsítése területén bevált gyakorlatok példáit és a vonatkozó hivatkozásokat tartalmazó adatbázis; a kulturális örökséggel kapcsolatos finanszírozási lehetőségek, valamint az európai kulturális örökség helyzetére vonatozó, továbbá a megőrzéssel – például az éghajlattal és a már elvégzett restaurációs projektek részleteivel – kapcsolatos fontos adatok; valamint a kulturális örökséghez kapcsolódó szakpolitikai fejleményeket, intézkedéseket és eseményeket bemutató hírek és hivatkozások;

| b) | támogassa célzott finanszírozással azokat a tanulmányokat, kutatásokat és kísérleti intézkedéseket, amelyek konkrétan az alábbiakat célozzák: a kulturális örökséget népszerűsítő folyamat hatásainak elemzése, egyedi mutatók és referenciaértékek kidolgozása az örökség gazdasági és szociális fejlesztési folyamatokhoz való közvetlen és közvetett hozzájárulására vonatkozóan, és annak érdekében, hogy közvetlenül támogassa a helyi környezetbe illeszkedő kulturális és társadalmi innovációt, ahol a kulturális örökség a fejlődés mozgatórugója lehet és segítheti az emberek életszínvonalának javítását; |
| --- | --- |

b)

támogassa célzott finanszírozással azokat a tanulmányokat, kutatásokat és kísérleti intézkedéseket, amelyek konkrétan az alábbiakat célozzák: a kulturális örökséget népszerűsítő folyamat hatásainak elemzése, egyedi mutatók és referenciaértékek kidolgozása az örökség gazdasági és szociális fejlesztési folyamatokhoz való közvetlen és közvetett hozzájárulására vonatkozóan, és annak érdekében, hogy közvetlenül támogassa a helyi környezetbe illeszkedő kulturális és társadalmi innovációt, ahol a kulturális örökség a fejlődés mozgatórugója lehet és segítheti az emberek életszínvonalának javítását;

| c) | erősítse meg a többoldalú finanszírozás újonnan kialakított elvét, amely egyazon nagyszabású projekten belül lehetővé teszi különböző európai alapok kölcsönösen kiegészítő jellegű igénybevételét; |
| --- | --- |

c)

erősítse meg a többoldalú finanszírozás újonnan kialakított elvét, amely egyazon nagyszabású projekten belül lehetővé teszi különböző európai alapok kölcsönösen kiegészítő jellegű igénybevételét;

| d) | ösztönözze a köz- és magánszféra közötti partnerségeket; |
| --- | --- |

d)

ösztönözze a köz- és magánszféra közötti partnerségeket;

| e) | a műemlékvédelmet, -helyreállítást és -megőrzést célzó projektek egyedi követelményeinek megfelelőbb figyelembevétele érdekében módosítsa a strukturális alapokra vonatkozó projektirányítás-ütemezési követelményeket; |
| --- | --- |

e)

a műemlékvédelmet, -helyreállítást és -megőrzést célzó projektek egyedi követelményeinek megfelelőbb figyelembevétele érdekében módosítsa a strukturális alapokra vonatkozó projektirányítás-ütemezési követelményeket;

| f) | vizsgálja felül a kis nagyságrendű infrastruktúrákkal kapcsolatos intézkedés keretében benyújtott kulturális örökségi projektekre (13) vonatkozó 5 millió eurós referenciaösszeget, és növelje legalább az UNESCO-projektek szintjére, azaz 10 millió euróra; |
| --- | --- |

f)

vizsgálja felül a kis nagyságrendű infrastruktúrákkal kapcsolatos intézkedés keretében benyújtott kulturális örökségi projektekre (13) vonatkozó 5 millió eurós referenciaösszeget, és növelje legalább az UNESCO-projektek szintjére, azaz 10 millió euróra;

| 8. | megjegyzi, hogy az Európai Regionális Fejlesztési Alapról (ERFA) szóló rendelet felülvizsgálatának szellemét – és különösen az integrált finanszírozás elvét különleges esetekben – a nagy volumenű projektek támogatásával is át lehet ültetni a gyakorlatba; elismeri azonban, hogy elő kell mozdítani és támogatni kell az olyan kis léptékű kulturális kezdeményezéseket is, amelyek kifejezett jelentőséggel bírnak a belső fejlődés szempontjából, és amelyek elősegíthetik a kulturális örökség megőrzését és előmozdíthatják a helyi és regionális fejlesztést és általában véve a társadalmi és gazdasági növekedést; |
| --- | --- |

8.

megjegyzi, hogy az Európai Regionális Fejlesztési Alapról (ERFA) szóló rendelet felülvizsgálatának szellemét – és különösen az integrált finanszírozás elvét különleges esetekben – a nagy volumenű projektek támogatásával is át lehet ültetni a gyakorlatba; elismeri azonban, hogy elő kell mozdítani és támogatni kell az olyan kis léptékű kulturális kezdeményezéseket is, amelyek kifejezett jelentőséggel bírnak a belső fejlődés szempontjából, és amelyek elősegíthetik a kulturális örökség megőrzését és előmozdíthatják a helyi és regionális fejlesztést és általában véve a társadalmi és gazdasági növekedést;

| 9. | szorgalmazza, hogy a Bizottság a kulturális örökséget támogató strukturális alapok új generációját szabályozó iránymutatásaiba illesszen be a projekt teljes életciklusa során alkalmazandó minőségellenőrzési rendszert; |
| --- | --- |

9.

szorgalmazza, hogy a Bizottság a kulturális örökséget támogató strukturális alapok új generációját szabályozó iránymutatásaiba illesszen be a projekt teljes életciklusa során alkalmazandó minőségellenőrzési rendszert;

| 10. | hangsúlyozza, hogy a tagállamok fontos szerepet játszanak mind a szereplők magas szintű képességei és szakértelme (know-how-ja), mind pedig olyan üzleti szerkezet biztosításában, amely képes gondoskodni arról, hogy a kulturális örökség védelme tekintetében bevált gyakorlatokat alkalmazzák, többek között megfelelő minőségellenőrző rendszerek használatával is, a nemzetközi charták előírásainak megfelelően; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy a tagállamok fontos szerepet játszanak mind a szereplők magas szintű képességei és szakértelme (know-how-ja), mind pedig olyan üzleti szerkezet biztosításában, amely képes gondoskodni arról, hogy a kulturális örökség védelme tekintetében bevált gyakorlatokat alkalmazzák, többek között megfelelő minőségellenőrző rendszerek használatával is, a nemzetközi charták előírásainak megfelelően;

| 11. | felkéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy a történelmi épületekre vonatkozó innovatív örökségmegőrzési intézkedéseket és a kíméletes energiahatékonysági megoldásokat támogathatóként kezeljék a kohéziós politikai rendeletek kidolgozására szolgáló felhatalmazáson alapuló jogi aktusok, pályázati felhívások és kezdeményezések során a 2014–2020 közötti időszakban; |
| --- | --- |

11.

felkéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy a történelmi épületekre vonatkozó innovatív örökségmegőrzési intézkedéseket és a kíméletes energiahatékonysági megoldásokat támogathatóként kezeljék a kohéziós politikai rendeletek kidolgozására szolgáló felhatalmazáson alapuló jogi aktusok, pályázati felhívások és kezdeményezések során a 2014–2020 közötti időszakban;

| 12. | felkéri a tagállamokat, hogy vizsgálják meg a helyreállítási, megőrzési és megóvási munkákhoz kapcsolódó lehetséges adóügyi ösztönzőket, például a héa vagy más adók-csökkentését, tekintettel arra, hogy az európai kulturális örökséget részben magántestületek kezelik; |
| --- | --- |

12.

felkéri a tagállamokat, hogy vizsgálják meg a helyreállítási, megőrzési és megóvási munkákhoz kapcsolódó lehetséges adóügyi ösztönzőket, például a héa vagy más adók-csökkentését, tekintettel arra, hogy az európai kulturális örökséget részben magántestületek kezelik;

| 13. | sürgeti a Bizottságot, hogy vegye számba a költségvetési politikák terén bevált gyakorlatokat Európában, és a megfelelőeket ajánlja a tagállamoknak; sürgeti a tagállamokat, hogy fogadják meg ezen ajánlásokat és az anyagi és szellemi kulturális örökségi projektekhez nyújtott magántámogatások lehető legerőteljesebb ösztönzése, valamint a gazdasági fejlődés és a társadalmi kohézió hatásainak adott helyi környezetben való maximalizálása érdekében osszák meg egymással bevált gyakorlataikat; |
| --- | --- |

13.

sürgeti a Bizottságot, hogy vegye számba a költségvetési politikák terén bevált gyakorlatokat Európában, és a megfelelőeket ajánlja a tagállamoknak; sürgeti a tagállamokat, hogy fogadják meg ezen ajánlásokat és az anyagi és szellemi kulturális örökségi projektekhez nyújtott magántámogatások lehető legerőteljesebb ösztönzése, valamint a gazdasági fejlődés és a társadalmi kohézió hatásainak adott helyi környezetben való maximalizálása érdekében osszák meg egymással bevált gyakorlataikat;

Új kormányzási modellek

| 14. | üdvözli a Tanács arra irányuló kezdeményezését, hogy iránymutatásokat dolgozzanak ki a kulturális örökség területére vonatkozó új, részvételen alapuló kormányzási modellek tekintetében, a „közös erőforrások” szempontjának előmozdításával és a helyi, regionális, nemzeti és európai tervek közötti kapcsolatok megerősítésével; |
| --- | --- |

14.

üdvözli a Tanács arra irányuló kezdeményezését, hogy iránymutatásokat dolgozzanak ki a kulturális örökség területére vonatkozó új, részvételen alapuló kormányzási modellek tekintetében, a „közös erőforrások” szempontjának előmozdításával és a helyi, regionális, nemzeti és európai tervek közötti kapcsolatok megerősítésével;

| 15. | felkéri a tagállamokat, hogy gondoskodjanak olyan jogi eszközök kidolgozásáról, amelyek lehetővé teszik alternatív finanszírozási és igazgatási modellek, például a közösségi közreműködés, a civil társadalom részvétele és a köz-magán társulások alkalmazását, elősegítve ezáltal a kulturális örökség megóvását, helyreállítását, megőrzését, fejlesztését és előmozdítását támogató intézkedések végrehajtását; |
| --- | --- |

15.

felkéri a tagállamokat, hogy gondoskodjanak olyan jogi eszközök kidolgozásáról, amelyek lehetővé teszik alternatív finanszírozási és igazgatási modellek, például a közösségi közreműködés, a civil társadalom részvétele és a köz-magán társulások alkalmazását, elősegítve ezáltal a kulturális örökség megóvását, helyreállítását, megőrzését, fejlesztését és előmozdítását támogató intézkedések végrehajtását;

| 16. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy kezdjenek egész Európára kiterjedő párbeszédet a politikai döntéshozók között a kormányzás minden szintjén, bevonva a kulturális és kreatív ágazatokat, a turisztikai szereplők hálózatait, a magán- és közszféra szereplői közötti partnerségeket és a nem kormányzati szervezeteket; |
| --- | --- |

16.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy kezdjenek egész Európára kiterjedő párbeszédet a politikai döntéshozók között a kormányzás minden szintjén, bevonva a kulturális és kreatív ágazatokat, a turisztikai szereplők hálózatait, a magán- és közszféra szereplői közötti partnerségeket és a nem kormányzati szervezeteket;

| 17. | ösztönzi a kulturális örökség kormányzásában részt vevő minden érintett felet, hogy találják meg a kulturális örökség fenntartható megőrzése, valamint gazdasági és társadalmi potenciáljának fejlesztése közötti egyensúlyt; |
| --- | --- |

17.

ösztönzi a kulturális örökség kormányzásában részt vevő minden érintett felet, hogy találják meg a kulturális örökség fenntartható megőrzése, valamint gazdasági és társadalmi potenciáljának fejlesztése közötti egyensúlyt;

| 18. | hangsúlyozza, hogy a kulturális örökség értékének növeléséhez kapcsolódó ERFA-projektek a többszintű kormányzás megvalósításának és a szubszidiaritás elve megfelelő alkalmazásának példái, és az ERFA-kiadások fontos elemét képezik; hangsúlyozza a határokon átnyúló olyan projektek jelentőségét, amelyek hozzájárulnak a gazdasági és társadalmi kohézió növeléséhez és ösztönzik a befogadást; ebben az összefüggésben kéri, hogy hozzanak intézkedéseket a finanszírozásnak a köz- és magánszféra partnerségein keresztül való megerősítése és kibővítése érdekében; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy a kulturális örökség értékének növeléséhez kapcsolódó ERFA-projektek a többszintű kormányzás megvalósításának és a szubszidiaritás elve megfelelő alkalmazásának példái, és az ERFA-kiadások fontos elemét képezik; hangsúlyozza a határokon átnyúló olyan projektek jelentőségét, amelyek hozzájárulnak a gazdasági és társadalmi kohézió növeléséhez és ösztönzik a befogadást; ebben az összefüggésben kéri, hogy hozzanak intézkedéseket a finanszírozásnak a köz- és magánszféra partnerségein keresztül való megerősítése és kibővítése érdekében;

| 19. | hangsúlyozza, hogy olyan új kormányzási modellekre van szükség, amelyek a kulturális örökséget érintő valamennyi alternatív finanszírozási és igazgatási formát minőségellenőrzési rendszerrel egészítik ki; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy olyan új kormányzási modellekre van szükség, amelyek a kulturális örökséget érintő valamennyi alternatív finanszírozási és igazgatási formát minőségellenőrzési rendszerrel egészítik ki;

| 20. | sürgeti a tagállamokat, hogy növeljék a kulturális örökséghez kapcsolódó elemek kiadásai feletti ellenőrzést, és mozdítsák elő az együttműködést az e téren előforduló csalás, korrupció és más szabálytalan tevékenység elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

20.

sürgeti a tagállamokat, hogy növeljék a kulturális örökséghez kapcsolódó elemek kiadásai feletti ellenőrzést, és mozdítsák elő az együttműködést az e téren előforduló csalás, korrupció és más szabálytalan tevékenység elleni küzdelemben;

| 21. | javasolja, hogy az európai jogalkotási javaslatokat egészítsék ki a kulturális örökségre vonatkozó hatásvizsgálattal, és amennyiben a hatásvizsgálat szerint káros hatás éri a kulturális örökséget, azt kivételként ki kell zárni a jogalkotási javaslat hatálya alól; |
| --- | --- |

21.

javasolja, hogy az európai jogalkotási javaslatokat egészítsék ki a kulturális örökségre vonatkozó hatásvizsgálattal, és amennyiben a hatásvizsgálat szerint káros hatás éri a kulturális örökséget, azt kivételként ki kell zárni a jogalkotási javaslat hatálya alól;

A kulturális örökségben rejlő gazdasági és stratégiai potenciál

| 22. | megjegyzi, hogy a kulturális örökség hozzájárul innovatív munkahelyek, termékek, szolgáltatások és folyamatok létrehozásához, és kreatív ötletek forrásául szolgálhat, ezáltal – megfelelő irányítás révén – alacsony környezeti hatás mellett táplálhatja az új gazdaságot; |
| --- | --- |

22.

megjegyzi, hogy a kulturális örökség hozzájárul innovatív munkahelyek, termékek, szolgáltatások és folyamatok létrehozásához, és kreatív ötletek forrásául szolgálhat, ezáltal – megfelelő irányítás révén – alacsony környezeti hatás mellett táplálhatja az új gazdaságot;

| 23. | elismeri, hogy a kulturális örökség az Európa 2020 stratégia több kiemelt célja – például a digitális menetrend, az Innovatív Unió, az új készségek és munkahelyek menetrendje, valamint az iparpolitika a globalizáció korában – szempontjából kulcsszerepet játszik; kéri ezért, hogy az Európa 2020 stratégia időközi felülvizsgálatában hangsúlyosabban ismerjék el az európai kulturális örökség mint stratégiai forrás szerepét az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés tekintetében; |
| --- | --- |

23.

elismeri, hogy a kulturális örökség az Európa 2020 stratégia több kiemelt célja – például a digitális menetrend, az Innovatív Unió, az új készségek és munkahelyek menetrendje, valamint az iparpolitika a globalizáció korában – szempontjából kulcsszerepet játszik; kéri ezért, hogy az Európa 2020 stratégia időközi felülvizsgálatában hangsúlyosabban ismerjék el az európai kulturális örökség mint stratégiai forrás szerepét az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés tekintetében;

| 24. | megjegyzi, hogy a kulturális örökség területén magasan képzett munkavállalók által betölthető álláshelyek jöhetnek létre; sürgeti a tagállamokat, hogy a munkavállalók és a kutatók számára indítsanak a kulturális örökség menedzselését és megőrzését előmozdító képzések kialakítására irányuló kezdeményezéseket a kulturális örökség területén; különösen üdvözli a kutatók olyan hosszú távú finanszírozási perspektívával bíró hálózatának a támogatását, mint a Marie Sklodowska Curie ösztöndíjak; |
| --- | --- |

24.

megjegyzi, hogy a kulturális örökség területén magasan képzett munkavállalók által betölthető álláshelyek jöhetnek létre; sürgeti a tagállamokat, hogy a munkavállalók és a kutatók számára indítsanak a kulturális örökség menedzselését és megőrzését előmozdító képzések kialakítására irányuló kezdeményezéseket a kulturális örökség területén; különösen üdvözli a kutatók olyan hosszú távú finanszírozási perspektívával bíró hálózatának a támogatását, mint a Marie Sklodowska Curie ösztöndíjak;

| 25. | hangsúlyozza az UNESCO által kijelölt tárgyi vagy szellemi kulturális örökség és természeti örökség fontosságát az európai turizmus tekintetében; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza az UNESCO által kijelölt tárgyi vagy szellemi kulturális örökség és természeti örökség fontosságát az európai turizmus tekintetében;

| 26. | hangsúlyozza, hogy a makroregionális stratégiák kidolgozásakor nagyobb súlyt kaphatna a kulturális turizmus, hogy szervesebben beleilleszkedjen az európai együttműködés stratégiai keretébe; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy a makroregionális stratégiák kidolgozásakor nagyobb súlyt kaphatna a kulturális turizmus, hogy szervesebben beleilleszkedjen az európai együttműködés stratégiai keretébe;

| 27. | felkéri az európai intézményeket és a tagállamokat, hogy népszerűsítsék és támogassák az utazás „lágy” formáit (soft travel) (séta, lovaglás, kerékpártúra) mint a kulturális és természetalapú turizmus új lehetőségeinek megnyitását; |
| --- | --- |

27.

felkéri az európai intézményeket és a tagállamokat, hogy népszerűsítsék és támogassák az utazás „lágy” formáit (soft travel) (séta, lovaglás, kerékpártúra) mint a kulturális és természetalapú turizmus új lehetőségeinek megnyitását;

| 28. | ösztönzi a tagállamokat, hogy a regionális és helyi hatóságokkal együttműködve maximalizálják a kulturális örökség társadalmainkban érvényesülő értékét, valamint az uniós munkahelyteremtéshez és növekedéshez való hozzájárulását; |
| --- | --- |

28.

ösztönzi a tagállamokat, hogy a regionális és helyi hatóságokkal együttműködve maximalizálják a kulturális örökség társadalmainkban érvényesülő értékét, valamint az uniós munkahelyteremtéshez és növekedéshez való hozzájárulását;

| 29. | rámutat, hogy az Európai turizmus 40 %-át kitevő kulturális turizmus olyan kulcsfontosságú gazdasági ágazat a növekedés és a munkahelyteremtés lehetősége szempontjából, amelynek fejlesztését az új technológiák használata révén tovább kell fokozni; hangsúlyozza azonban, hogy fontos megőrizni a kulturális és természeti örökséget a turizmus fenntartható, kevésbé elözönlő jellegű és magasabb hozzáadott értékkel bíró formáinak kialakítása révén, ahol az idegenforgalmi ágazat beépül a helyi fejlesztési stratégiákba; |
| --- | --- |

29.

rámutat, hogy az Európai turizmus 40 %-át kitevő kulturális turizmus olyan kulcsfontosságú gazdasági ágazat a növekedés és a munkahelyteremtés lehetősége szempontjából, amelynek fejlesztését az új technológiák használata révén tovább kell fokozni; hangsúlyozza azonban, hogy fontos megőrizni a kulturális és természeti örökséget a turizmus fenntartható, kevésbé elözönlő jellegű és magasabb hozzáadott értékkel bíró formáinak kialakítása révén, ahol az idegenforgalmi ágazat beépül a helyi fejlesztési stratégiákba;

| 30. | aggodalmának ad hangot a kulturális örökség védelmét, helyreállítását, megőrzését és előmozdítását célzó politikák helyzete miatt, ami az európai identitás szempontjából a legfontosabb; hangsúlyozza, hogy a gazdasági és pénzügyi válság következtében néhány tagállamban drasztikusan csökkentették a kulturális örökség megóvására irányuló támogatást; ennek kapcsán felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy megfelelő támogatások és kezdeményezések irányuljanak az európai kulturális örökség értékelésére; |
| --- | --- |

30.

aggodalmának ad hangot a kulturális örökség védelmét, helyreállítását, megőrzését és előmozdítását célzó politikák helyzete miatt, ami az európai identitás szempontjából a legfontosabb; hangsúlyozza, hogy a gazdasági és pénzügyi válság következtében néhány tagállamban drasztikusan csökkentették a kulturális örökség megóvására irányuló támogatást; ennek kapcsán felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy megfelelő támogatások és kezdeményezések irányuljanak az európai kulturális örökség értékelésére;

| 31. | felkéri a Bizottságot, hogy segítse elő a kulturális és kreatív ágazatban a kiválóságot, az innovációt és a versenyképességet a művészek, alkotók és kulturális szakemberek munkájának támogatása révén; |
| --- | --- |

31.

felkéri a Bizottságot, hogy segítse elő a kulturális és kreatív ágazatban a kiválóságot, az innovációt és a versenyképességet a művészek, alkotók és kulturális szakemberek munkájának támogatása révén;

| 32. | megerősíti, hogy haladéktalanul és egyértelműen meg kell határozni a kulturális örökség helyét a Bizottság európai beruházási tervén belül; |
| --- | --- |

32.

megerősíti, hogy haladéktalanul és egyértelműen meg kell határozni a kulturális örökség helyét a Bizottság európai beruházási tervén belül;

| 33. | felhívja a figyelmet arra, hogy a kulturális örökség területére vonatkozó pontosabb statisztikák kidolgozásához tökéletesíteni kell a módszertani keretet; felszólítja a Bizottságot, hogy javasoljon a kulturális örökség helyzetének ellenőrzésére és értékelésére alkalmazható, minden tagállamra nézve egységes mutatókat; hangsúlyozza, hogy nagyobb mértékben kell beszerezni a kulturális örökség valamennyi aspektusát lefedő kutatási eredményeket, és azokat oly módon kell összekapcsolni, hogy meg lehessen akadályozni e terület felaprózódását; rámutat ezzel kapcsolatban az óriási méretű adathalmazok potenciáljára a kutatási projektekből származó még több tudás kinyerése tekintetében; hangsúlyozza, hogy a kulturális örökség valóságos és potenciális gazdasági értékének becsléséhez nélkülözhetetlen a statisztikai adatok rendszerezettebb gyűjtése; |
| --- | --- |

33.

felhívja a figyelmet arra, hogy a kulturális örökség területére vonatkozó pontosabb statisztikák kidolgozásához tökéletesíteni kell a módszertani keretet; felszólítja a Bizottságot, hogy javasoljon a kulturális örökség helyzetének ellenőrzésére és értékelésére alkalmazható, minden tagállamra nézve egységes mutatókat; hangsúlyozza, hogy nagyobb mértékben kell beszerezni a kulturális örökség valamennyi aspektusát lefedő kutatási eredményeket, és azokat oly módon kell összekapcsolni, hogy meg lehessen akadályozni e terület felaprózódását; rámutat ezzel kapcsolatban az óriási méretű adathalmazok potenciáljára a kutatási projektekből származó még több tudás kinyerése tekintetében; hangsúlyozza, hogy a kulturális örökség valóságos és potenciális gazdasági értékének becsléséhez nélkülözhetetlen a statisztikai adatok rendszerezettebb gyűjtése;

| 34. | úgy véli, hogy a Bizottságnak úgy kellene osztályoznia az örökség megőrzésének különböző mozzanataiban részt vevő vállalkozásokat és szerveket, mint hagyományos módszereket használó specifikus ágazatot, amely az ökológiai és fenntartható megőrzést megkönnyítő hozzáadott értékkel bír; |
| --- | --- |

34.

úgy véli, hogy a Bizottságnak úgy kellene osztályoznia az örökség megőrzésének különböző mozzanataiban részt vevő vállalkozásokat és szerveket, mint hagyományos módszereket használó specifikus ágazatot, amely az ökológiai és fenntartható megőrzést megkönnyítő hozzáadott értékkel bír;

| 35. | elismeri, hogy mielőbb megoldást kell találni a fiatalok körében tapasztalt munkanélküliség problémájára, és hangsúlyozza, hogy a kulturális örökség olyan szakterület, amely a több és jobb foglalkoztatás lehetőségét nyújtja, és ahol erősíthető az oktatás és a munka világa közötti átmenet, például színvonalas gyakornoki programok, szakmai gyakorlatok és induló vállalkozások a kkv-k és a szociális gazdaság területén történő kidolgozása révén; ösztönzi e tekintetben a tagállamokat, hogy fejlesszenek ki új és innovatív támogatási lehetőségeket, így segítendő a kezelésre és megőrzésre irányuló képzést és az ágazat munkavállalóinak és kutatóinak oktatását és mobilitását; |
| --- | --- |

35.

elismeri, hogy mielőbb megoldást kell találni a fiatalok körében tapasztalt munkanélküliség problémájára, és hangsúlyozza, hogy a kulturális örökség olyan szakterület, amely a több és jobb foglalkoztatás lehetőségét nyújtja, és ahol erősíthető az oktatás és a munka világa közötti átmenet, például színvonalas gyakornoki programok, szakmai gyakorlatok és induló vállalkozások a kkv-k és a szociális gazdaság területén történő kidolgozása révén; ösztönzi e tekintetben a tagállamokat, hogy fejlesszenek ki új és innovatív támogatási lehetőségeket, így segítendő a kezelésre és megőrzésre irányuló képzést és az ágazat munkavállalóinak és kutatóinak oktatását és mobilitását;

| 36. | sürgeti a Bizottságot, hogy mozdítson elő a kulturális örökségre és a turisztikára irányuló, integrált és tudományos alapokon nyugvó közös programokat, amelyek referenciaként és bevált gyakorlati példaként szolgálnak; |
| --- | --- |

36.

sürgeti a Bizottságot, hogy mozdítson elő a kulturális örökségre és a turisztikára irányuló, integrált és tudományos alapokon nyugvó közös programokat, amelyek referenciaként és bevált gyakorlati példaként szolgálnak;

| 37. | felkéri a tagállamokat, hogy stratégiai alapon tervezzék meg az olyan kulturális örökségi projekteket, amelyek átfogó módon elősegíthetik a regionális és helyi fejlődést, a nemzetközi és régiók közötti együttműködési programokat, új munkahelyek teremtését, a fenntartható vidéki és városi rehabilitációt, valamint a kulturális örökség helyreállításához szükséges hagyományos készségek és ismeretek fenntartását és elősegítését; |
| --- | --- |

37.

felkéri a tagállamokat, hogy stratégiai alapon tervezzék meg az olyan kulturális örökségi projekteket, amelyek átfogó módon elősegíthetik a regionális és helyi fejlődést, a nemzetközi és régiók közötti együttműködési programokat, új munkahelyek teremtését, a fenntartható vidéki és városi rehabilitációt, valamint a kulturális örökség helyreállításához szükséges hagyományos készségek és ismeretek fenntartását és elősegítését;

| 38. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy készítsenek gazdasági és statisztikai felmérést a kulturális örökség megóvásában és előmozdításában részt vevő vállalkozásokról, irányítószervekről és szakmai tevékenységekről, illetve ezeknek a termelési rendszerben és a munkahelyteremtésben való specifikus jelenlétéről; |
| --- | --- |

38.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy készítsenek gazdasági és statisztikai felmérést a kulturális örökség megóvásában és előmozdításában részt vevő vállalkozásokról, irányítószervekről és szakmai tevékenységekről, illetve ezeknek a termelési rendszerben és a munkahelyteremtésben való specifikus jelenlétéről;

| 39. | felhívja a figyelmet arra, hogy létre kell hozni, ki kell alakítani és támogatni kell a kulturális örökség ágazatában dolgozók mobilitási és a gyakorlatok cseréjére nyíló lehetőségeit a szakmai képesítések elismeréséről szóló 2005/36/EK irányelv szerinti hatékony szakmai kölcsönösség biztosítása és minimális készségszintek (képesség és tudás) tagállamok közötti meghatározása és megosztása révén, különösen a restaurátor-kurátor szakma területén; felszólítja e tekintetben a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a megfelelő programok kibővítésére, hogy azok tartalmazzák a kulturális örökség kezelőinek (pl. kastélykezelőknek) és a terület munkavállalóinak mobilitását is annak érdekében, hogy tapasztalatot és bevált gyakorlatokat cserélhessenek; |
| --- | --- |

39.

felhívja a figyelmet arra, hogy létre kell hozni, ki kell alakítani és támogatni kell a kulturális örökség ágazatában dolgozók mobilitási és a gyakorlatok cseréjére nyíló lehetőségeit a szakmai képesítések elismeréséről szóló 2005/36/EK irányelv szerinti hatékony szakmai kölcsönösség biztosítása és minimális készségszintek (képesség és tudás) tagállamok közötti meghatározása és megosztása révén, különösen a restaurátor-kurátor szakma területén; felszólítja e tekintetben a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a megfelelő programok kibővítésére, hogy azok tartalmazzák a kulturális örökség kezelőinek (pl. kastélykezelőknek) és a terület munkavállalóinak mobilitását is annak érdekében, hogy tapasztalatot és bevált gyakorlatokat cserélhessenek;

| 40. | felszólítja a tagállamokat, hogy hangsúlyozzák az örökség mint eszköz értékét olyan tanulmányok ösztönzése révén, amelyek a kulturális örökség kulturális és gazdasági értékének meghatározására irányulnak oly módon, hogy az örökség megőrzésének „költségeit” az örökség értékébe való „beruházássá” alakítják; |
| --- | --- |

40.

felszólítja a tagállamokat, hogy hangsúlyozzák az örökség mint eszköz értékét olyan tanulmányok ösztönzése révén, amelyek a kulturális örökség kulturális és gazdasági értékének meghatározására irányulnak oly módon, hogy az örökség megőrzésének „költségeit” az örökség értékébe való „beruházássá” alakítják;

| 41. | felkéri a Bizottságot, hogy fontolja meg annak a lehetőségét, hogy az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) a következő stratégiai innovációs terve keretében tudományos és innovációs társulásokat (TIT) hozzon létre a kulturális örökség és a kreatív iparágak területén, közvetlenül támogatva ezzel a kutatás és innováció átfogó megközelítését; |
| --- | --- |

41.

felkéri a Bizottságot, hogy fontolja meg annak a lehetőségét, hogy az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) a következő stratégiai innovációs terve keretében tudományos és innovációs társulásokat (TIT) hozzon létre a kulturális örökség és a kreatív iparágak területén, közvetlenül támogatva ezzel a kutatás és innováció átfogó megközelítését;

| 42. | megismétli annak fontosságát, hogy előmozdítsák a művészet-, zene-, színház- és filmoktatás iskolai tantervekbe történő belefoglalását, ami alapvető fontosságú a kulturális örökséggel, művészeti gyakorlattal és kifejezéssel, valamint a kreativitást és innovációt elősegítő puha készségekkel kapcsolatos tudás fejlesztéséhez; |
| --- | --- |

42.

megismétli annak fontosságát, hogy előmozdítsák a művészet-, zene-, színház- és filmoktatás iskolai tantervekbe történő belefoglalását, ami alapvető fontosságú a kulturális örökséggel, művészeti gyakorlattal és kifejezéssel, valamint a kreativitást és innovációt elősegítő puha készségekkel kapcsolatos tudás fejlesztéséhez;

| 43. | ösztönzi a tagállamokat, hogy vezessenek be a tudományágak közötti, kulturális örökségre vonatkozó témaköröket az oktatás minden szintjén; |
| --- | --- |

43.

ösztönzi a tagállamokat, hogy vezessenek be a tudományágak közötti, kulturális örökségre vonatkozó témaköröket az oktatás minden szintjén;

| 44. | hangsúlyozza, hogy a turisztikai ágazat jelentős meglévő potenciállal rendelkezik a vállalkozási tevékenység és a részvételen alapuló megközelítés fejlesztése terén, különösen a turisztikai kkv-k, valamint az induló vállalkozások, a nonprofit szektor és az európai kulturális örökség megőrzéséhez, védelméhez és népszerűsítéséhez hozzájáruló egyéb szervezetek tekintetében; hangsúlyozza, hogy a kulturális javak mellett különösen a szolgáltatások minősége, a magas színvonalú szakmai képességek, a terület jól képzett szakemberei és az online jelenlét kulcsfontosságú tényezők az európai turisztikai ágazat sikere és versenyképessége szempontjából; hangsúlyozza, hogy a kutatás, az innováció és az új technológiák – különösen a hírközlés terén – alapvető szerepet játszanak abban, hogy a kulturális örökséget közelebb hozzák az emberekhez; továbbá úgy véli, hogy versenyképességük fenntartása érdekében fel kell számolni a kkv-kra nehezedő szükségtelen terheket, valamint felül kell vizsgálni a turisztikai ágazatban működő kkv-kra károsan ható jogszabályokat; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza, hogy a turisztikai ágazat jelentős meglévő potenciállal rendelkezik a vállalkozási tevékenység és a részvételen alapuló megközelítés fejlesztése terén, különösen a turisztikai kkv-k, valamint az induló vállalkozások, a nonprofit szektor és az európai kulturális örökség megőrzéséhez, védelméhez és népszerűsítéséhez hozzájáruló egyéb szervezetek tekintetében; hangsúlyozza, hogy a kulturális javak mellett különösen a szolgáltatások minősége, a magas színvonalú szakmai képességek, a terület jól képzett szakemberei és az online jelenlét kulcsfontosságú tényezők az európai turisztikai ágazat sikere és versenyképessége szempontjából; hangsúlyozza, hogy a kutatás, az innováció és az új technológiák – különösen a hírközlés terén – alapvető szerepet játszanak abban, hogy a kulturális örökséget közelebb hozzák az emberekhez; továbbá úgy véli, hogy versenyképességük fenntartása érdekében fel kell számolni a kkv-kra nehezedő szükségtelen terheket, valamint felül kell vizsgálni a turisztikai ágazatban működő kkv-kra károsan ható jogszabályokat;

Lehetőségek és kihívások

| 45. | kiemeli a kulturális örökség lehetséges digitalizálását, amely egyszerre szolgál múltunk megőrzésének eszközéül, illetve új oktatási, kutatási lehetőségek, minőségi munkahelyek teremtése, jobb társadalmi befogadás, a fogyatékossággal élők vagy távoli helyen élők szélesebb körű hozzáférése és fenntartható gazdasági fejlődés alapját képezi; hangsúlyozza, hogy az örökség digitalizálása következetes pénzügyi erőfeszítést igényel a kis- és közepes méretű vagy elszigetelt kulturális intézmények részéről, ezért a megfelelő finanszírozás elengedhetetlen annak biztosításához, hogy ezt az örökséget szélesebb közönség körében lehessen terjeszteni; hangsúlyozza, hogy a digitalizálásnak és az új technológiáknak – amelyek sohasem helyettesíthetik az eredeti örökséghez való hozzáférést, sem a kultúrában való hagyományos részvételből eredő kapcsolódó társadalmi előnyöket – köszönhetően fennálló lehetőségek nem vezethetnek ahhoz, hogy a digitalizálás alatt vagy azt követően elhanyagolják a eredetiek megőrzését vagy figyelmen kívül hagyják a kultúra előmozdításának hagyományos formáit; |
| --- | --- |

45.

kiemeli a kulturális örökség lehetséges digitalizálását, amely egyszerre szolgál múltunk megőrzésének eszközéül, illetve új oktatási, kutatási lehetőségek, minőségi munkahelyek teremtése, jobb társadalmi befogadás, a fogyatékossággal élők vagy távoli helyen élők szélesebb körű hozzáférése és fenntartható gazdasági fejlődés alapját képezi; hangsúlyozza, hogy az örökség digitalizálása következetes pénzügyi erőfeszítést igényel a kis- és közepes méretű vagy elszigetelt kulturális intézmények részéről, ezért a megfelelő finanszírozás elengedhetetlen annak biztosításához, hogy ezt az örökséget szélesebb közönség körében lehessen terjeszteni; hangsúlyozza, hogy a digitalizálásnak és az új technológiáknak – amelyek sohasem helyettesíthetik az eredeti örökséghez való hozzáférést, sem a kultúrában való hagyományos részvételből eredő kapcsolódó társadalmi előnyöket – köszönhetően fennálló lehetőségek nem vezethetnek ahhoz, hogy a digitalizálás alatt vagy azt követően elhanyagolják a eredetiek megőrzését vagy figyelmen kívül hagyják a kultúra előmozdításának hagyományos formáit;

| 46. | támogatja a digitális innovációt a művészetekben és a kulturális örökség ágazatában, és megjegyzi, hogy az e-infrastruktúrák új közönséget képesek bevonni és biztosítják a digitális kulturális örökséghez való jobb hozzáférést és annak jobb kihasználását; hangsúlyozza az Europeana honlaphoz hasonló meglévő eszközök fontosságát, és ösztönzi a honlapon alkalmazott keresési kritériumoknak a felhasználóbarátabbá tétel céljából történő tökéletesítését; |
| --- | --- |

46.

támogatja a digitális innovációt a művészetekben és a kulturális örökség ágazatában, és megjegyzi, hogy az e-infrastruktúrák új közönséget képesek bevonni és biztosítják a digitális kulturális örökséghez való jobb hozzáférést és annak jobb kihasználását; hangsúlyozza az Europeana honlaphoz hasonló meglévő eszközök fontosságát, és ösztönzi a honlapon alkalmazott keresési kritériumoknak a felhasználóbarátabbá tétel céljából történő tökéletesítését;

| 47. | hangsúlyozza, hogy javítani kell a kulturális örökség digitalizálásának minőségét, megőrzését és online hozzáférését, különösen az európai filmművészeti örökség területén; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza, hogy javítani kell a kulturális örökség digitalizálásának minőségét, megőrzését és online hozzáférését, különösen az európai filmművészeti örökség területén;

| 48. | hangsúlyozza egy valódi demokratikus és együttműködő narratíva kialakításának fontosságát az európai örökség tekintetében, amely magában foglalná a vallási és etnikai kisebbségeket is; felhívja a figyelmet olyan örökségi helyszínek meglétére, amelyek eltérő vagy vitatott múltat mutatnak be, és kiemeli, hogy a megbékélési folyamat nem vezethet a közösségek történelmi tudatának elnyomásához; kéri a tagállamokat, hogy gondolkozzanak el a kulturális örökség bemutatásának etikáján és módjain, és vegyék figyelembe az értelmezések különbözőségét; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza egy valódi demokratikus és együttműködő narratíva kialakításának fontosságát az európai örökség tekintetében, amely magában foglalná a vallási és etnikai kisebbségeket is; felhívja a figyelmet olyan örökségi helyszínek meglétére, amelyek eltérő vagy vitatott múltat mutatnak be, és kiemeli, hogy a megbékélési folyamat nem vezethet a közösségek történelmi tudatának elnyomásához; kéri a tagállamokat, hogy gondolkozzanak el a kulturális örökség bemutatásának etikáján és módjain, és vegyék figyelembe az értelmezések különbözőségét;

| 49. | megerősíti, hogy a vallási örökség az európai kulturális örökség sérthetetlen részét képezi; hangsúlyozza a vallási gyakorlatokhoz kapcsolódó helyek, gyakorlatok és tárgyak iránti tisztelet fontosságát az európai kulturális örökségről szóló megbeszéléseken, illetve azt, hogy azokat sohasem lehet megkülönböztető bánásmódban részesíteni; |
| --- | --- |

49.

megerősíti, hogy a vallási örökség az európai kulturális örökség sérthetetlen részét képezi; hangsúlyozza a vallási gyakorlatokhoz kapcsolódó helyek, gyakorlatok és tárgyak iránti tisztelet fontosságát az európai kulturális örökségről szóló megbeszéléseken, illetve azt, hogy azokat sohasem lehet megkülönböztető bánásmódban részesíteni;

| 50. | úgy véli, hogy a történelmi-vallási örökség – többek között az építészet és a zene – vallási eredetétől függetlenül kulturális értékénél fogva megőrzendő; |
| --- | --- |

50.

úgy véli, hogy a történelmi-vallási örökség – többek között az építészet és a zene – vallási eredetétől függetlenül kulturális értékénél fogva megőrzendő;

| 51. | hangsúlyozza a kultúrák közötti párbeszéd fontosságát mind Európán belül és kívül, és úgy véli, hogy ezt a párbeszédet az Uniónak a bármilyen eredetű radikalizmus elleni megfelelő eszközként kell előmozdítania; |
| --- | --- |

51.

hangsúlyozza a kultúrák közötti párbeszéd fontosságát mind Európán belül és kívül, és úgy véli, hogy ezt a párbeszédet az Uniónak a bármilyen eredetű radikalizmus elleni megfelelő eszközként kell előmozdítania;

| 52. | felhívja a figyelmet a tagállamok nemzeti kisebbségeinek kulturális örökség tekintetében meglévő sajátos jellemzőire; ennek megfelelően felszólít kulturális örökségeik megőrzésére, valamint a kulturális sokféleség előmozdítására és védelmére; |
| --- | --- |

52.

felhívja a figyelmet a tagállamok nemzeti kisebbségeinek kulturális örökség tekintetében meglévő sajátos jellemzőire; ennek megfelelően felszólít kulturális örökségeik megőrzésére, valamint a kulturális sokféleség előmozdítására és védelmére;

| 53. | hangsúlyozza, hogy kerülni kell a vallási és etnikai kisebbségek kulturális megkülönböztetését; |
| --- | --- |

53.

hangsúlyozza, hogy kerülni kell a vallási és etnikai kisebbségek kulturális megkülönböztetését;

| 54. | hangsúlyozza, hogy támogatni kell a migráns közösségek kulturális tevékenységeit; |
| --- | --- |

54.

hangsúlyozza, hogy támogatni kell a migráns közösségek kulturális tevékenységeit;

| 55. | újfent megerősíti a kulturális örökségnek a kulturális és kreatív iparágakhoz, valamint a kultúrán keresztül a társadalmi befogadáshoz való jelentős hozzájárulását; |
| --- | --- |

55.

újfent megerősíti a kulturális örökségnek a kulturális és kreatív iparágakhoz, valamint a kultúrán keresztül a társadalmi befogadáshoz való jelentős hozzájárulását;

| 56. | kiemeli, hogy fontos a fogyatékossággal élő személyek számára javítani a hozzáférést a kulturális örökségi helyszínekhez; |
| --- | --- |

56.

kiemeli, hogy fontos a fogyatékossággal élő személyek számára javítani a hozzáférést a kulturális örökségi helyszínekhez;

| 57. | rámutat a kulturális tájak, és különösen az élő kultúrát képező és a hagyományos mesterségeket tápláló szellemi kulturális örökség megőrzésének fontosságára, és felszólítja a Bizottságot, hogy ezt széles körűen foglalja bele a vonatkozó programokba; |
| --- | --- |

57.

rámutat a kulturális tájak, és különösen az élő kultúrát képező és a hagyományos mesterségeket tápláló szellemi kulturális örökség megőrzésének fontosságára, és felszólítja a Bizottságot, hogy ezt széles körűen foglalja bele a vonatkozó programokba;

| 58. | hangsúlyozza a gasztronómiai örökség jelentőségét, amelyet védeni és támogatni kell; úgy véli, hogy más uniós politikákkal – így a közös agrárpolitikával vagy a fogyasztóvédelmi politikával – való kölcsönhatás révén optimalizálható e terület finanszírozása; |
| --- | --- |

58.

hangsúlyozza a gasztronómiai örökség jelentőségét, amelyet védeni és támogatni kell; úgy véli, hogy más uniós politikákkal – így a közös agrárpolitikával vagy a fogyasztóvédelmi politikával – való kölcsönhatás révén optimalizálható e terület finanszírozása;

| 59. | rámutat arra, hogy a kulturális örökség és a turizmus között kölcsönös kapcsolat áll fenn, mivel egyrészről a kulturális örökség jövedelmező tevékenységi területet kínál a turizmus számára, másrészről a turizmus pozitívan hat a kultúrára, mivel többek között elősegíti a kulturális javak bemutatását és megőrzését, és bevételeket generál a fenntartásukhoz; |
| --- | --- |

59.

rámutat arra, hogy a kulturális örökség és a turizmus között kölcsönös kapcsolat áll fenn, mivel egyrészről a kulturális örökség jövedelmező tevékenységi területet kínál a turizmus számára, másrészről a turizmus pozitívan hat a kultúrára, mivel többek között elősegíti a kulturális javak bemutatását és megőrzését, és bevételeket generál a fenntartásukhoz;

| 60. | hangsúlyozza, hogy a kulturális turizmus fontos szerepet játszik kulturális örökségünk – amely a fizikai örökségen és tájakon túl magában foglalja a szellemi örökséget, így a nyelveket, valamint a vallási és gasztronómiai hagyományokat is – megőrzésében és a benne rejlő érték kiaknázásában; |
| --- | --- |

60.

hangsúlyozza, hogy a kulturális turizmus fontos szerepet játszik kulturális örökségünk – amely a fizikai örökségen és tájakon túl magában foglalja a szellemi örökséget, így a nyelveket, valamint a vallási és gasztronómiai hagyományokat is – megőrzésében és a benne rejlő érték kiaknázásában;

| 61. | felkéri a Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy továbbra is minden szinten működjenek együtt az „Európa, a világ első számú turisztikai célpontja – az európai turizmus új politikai kerete” című, 2010. június 30-i bizottsági közleményben (COM(2010)0352) foglalt, a kulturális örökség és turizmus fellendítésére irányuló fellépések végrehajtásában; |
| --- | --- |

61.

felkéri a Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy továbbra is minden szinten működjenek együtt az „Európa, a világ első számú turisztikai célpontja – az európai turizmus új politikai kerete” című, 2010. június 30-i bizottsági közleményben (COM(2010)0352) foglalt, a kulturális örökség és turizmus fellendítésére irányuló fellépések végrehajtásában;

| 62. | rámutat – a mélyreható demográfiai és szociális változások fényében – közös európai kulturális örökségünk, valamint az állampolgárok Európai Unióval való azonosulására és az Unión belüli közösségérzet megerősítésére irányuló tervezett európai év jelentőségére; |
| --- | --- |

62.

rámutat – a mélyreható demográfiai és szociális változások fényében – közös európai kulturális örökségünk, valamint az állampolgárok Európai Unióval való azonosulására és az Unión belüli közösségérzet megerősítésére irányuló tervezett európai év jelentőségére;

| 63. | az a véleménye, hogy különösen az eljövendő generáció számára Európa közös kulturális örökségének megbecsülése irányt és célt mutat az európai identitás kialakításának irányába, továbbá olyan értékeket, mint az egymással való együttélés és egymás tisztelete a tagállami határokon kívül; ezért azt is javasolja, hogy többek között amikor kialakítják a Kulturális Örökség Európai Évét, fektessenek különös hangsúlyt az ifjabb generációra; |
| --- | --- |

63.

az a véleménye, hogy különösen az eljövendő generáció számára Európa közös kulturális örökségének megbecsülése irányt és célt mutat az európai identitás kialakításának irányába, továbbá olyan értékeket, mint az egymással való együttélés és egymás tisztelete a tagállami határokon kívül; ezért azt is javasolja, hogy többek között amikor kialakítják a Kulturális Örökség Európai Évét, fektessenek különös hangsúlyt az ifjabb generációra;

| 64. | üdvözli az Európa Kulturális Fővárosai program nagy sikerét; felszólít az e városok közötti hálózat létrehozására annak érdekében, hogy kiterjesszék a program hatókörét az érintett területekre, hogy lehetőséget biztosítsanak a tapasztalatcserére és a bevált gyakorlatok cseréjére, beleértve a jövőbeni pályázók támogatását, és hogy elősegítsék a különleges események és körutak szervezését; |
| --- | --- |

64.

üdvözli az Európa Kulturális Fővárosai program nagy sikerét; felszólít az e városok közötti hálózat létrehozására annak érdekében, hogy kiterjesszék a program hatókörét az érintett területekre, hogy lehetőséget biztosítsanak a tapasztalatcserére és a bevált gyakorlatok cseréjére, beleértve a jövőbeni pályázók támogatását, és hogy elősegítsék a különleges események és körutak szervezését;

| 65. | ösztönzi a kulturális örökség oktatási eszközként történő felhasználását a társadalmi kérdések tanításakor azért, hogy Európa népei egymáshoz közelebb kerüljenek; |
| --- | --- |

65.

ösztönzi a kulturális örökség oktatási eszközként történő felhasználását a társadalmi kérdések tanításakor azért, hogy Európa népei egymáshoz közelebb kerüljenek;

| 66. | felhívja a figyelmet a környezeti kihívások nyomán felmerült veszélyekre, amelyek az Európai Unióban nagyszámú műemlékhelyszínt érintenek, és sürgeti, hogy a tagállamok a megőrzési és helyreállítási módszerekre irányuló hosszú távú finanszírozási stratégiáikban vegyék figyelembe az éghajlatváltozás és az emberi nyomás következményeit; javasolja továbbá a tagállamoknak és az Európai Uniónak, hogy az e területen zajló kutatásokat nagyobb mértékben mozdítsák elő többek között azért, hogy részletesebben lehessen tanulmányozni az éghajlatváltozásnak a kulturális örökségre gyakorolt többszörös hatását, és ellenintézkedéseket lehessen tenni; |
| --- | --- |

66.

felhívja a figyelmet a környezeti kihívások nyomán felmerült veszélyekre, amelyek az Európai Unióban nagyszámú műemlékhelyszínt érintenek, és sürgeti, hogy a tagállamok a megőrzési és helyreállítási módszerekre irányuló hosszú távú finanszírozási stratégiáikban vegyék figyelembe az éghajlatváltozás és az emberi nyomás következményeit; javasolja továbbá a tagállamoknak és az Európai Uniónak, hogy az e területen zajló kutatásokat nagyobb mértékben mozdítsák elő többek között azért, hogy részletesebben lehessen tanulmányozni az éghajlatváltozásnak a kulturális örökségre gyakorolt többszörös hatását, és ellenintézkedéseket lehessen tenni;

| 67. | felhívja a Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy mélyítsék el az Europa Nostra által az Európai Beruházási Bankkal közösen indított „A 7 legveszélyeztettebb hely” (The 7 Most Endangered Places) kezdeményezést további veszélyeztetett európai örökségek azonosításával, cselekvési tervek kidolgozásával, valamint lehetséges finanszírozási források feltárásával; hangsúlyozza, hogy a kezdeményezés elmélyítése módot ad arra, hogy magánberuházásokat lehessen vonzani az örökség-helyreállítás területére; |
| --- | --- |

67.

felhívja a Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy mélyítsék el az Europa Nostra által az Európai Beruházási Bankkal közösen indított „A 7 legveszélyeztettebb hely” (The 7 Most Endangered Places) kezdeményezést további veszélyeztetett európai örökségek azonosításával, cselekvési tervek kidolgozásával, valamint lehetséges finanszírozási források feltárásával; hangsúlyozza, hogy a kezdeményezés elmélyítése módot ad arra, hogy magánberuházásokat lehessen vonzani az örökség-helyreállítás területére;

| 68. | felszólítja a Bizottságot, hogy jobban koordinálja és támogassa a tagállamoknak a kulturális örökséget képező vagyon mind az EU-n belüli és kívüli ellopása, csempészése és illegális kereskedelme elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseit; kéri az egy tagállam területéről jogellenesen kiszállított kulturális javak visszaszolgáltatását; |
| --- | --- |

68.

felszólítja a Bizottságot, hogy jobban koordinálja és támogassa a tagállamoknak a kulturális örökséget képező vagyon mind az EU-n belüli és kívüli ellopása, csempészése és illegális kereskedelme elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseit; kéri az egy tagállam területéről jogellenesen kiszállított kulturális javak visszaszolgáltatását;

| 69. | emlékeztet a kulturális örökség védelmének és megőrzésének fontosságára, különös tekintettel az idő múlásával bekövetkező pusztulásra, valamint a vandalizmusra és a fosztogatásra; felhívja a figyelmet a fosztogatás veszélyére, amely a kincsvadászok miatt még ma is fennáll számos régészeti lelőhelyen, különösen a hatóságok által nehezen hozzáférhető és ellenőrizhető, víz alatti örökség esetében; e tekintetben megerősített együttműködést szorgalmaz az uniós tagállamok között a kulturális javak azonosítása, visszaszerzése és a velük való illegális kereskedelemmel szembeni küzdelem terén; |
| --- | --- |

69.

emlékeztet a kulturális örökség védelmének és megőrzésének fontosságára, különös tekintettel az idő múlásával bekövetkező pusztulásra, valamint a vandalizmusra és a fosztogatásra; felhívja a figyelmet a fosztogatás veszélyére, amely a kincsvadászok miatt még ma is fennáll számos régészeti lelőhelyen, különösen a hatóságok által nehezen hozzáférhető és ellenőrizhető, víz alatti örökség esetében; e tekintetben megerősített együttműködést szorgalmaz az uniós tagállamok között a kulturális javak azonosítása, visszaszerzése és a velük való illegális kereskedelemmel szembeni küzdelem terén;

| 70. | hangsúlyozza, hogy a kulturális örökség a politikai párbeszéd és a harmadik országokkal folytatott együttműködés révén fontos szerepet játszik az Unió külkapcsolataiban, és felszólítja a tagállamokat, a Bizottságot és a Tanácsot a kulturális diplomácia felelevenítésére; rámutat továbbá az interdiszciplináris kutatások nyújtotta lehetőségekre a kulturális örökség megőrzés tekintetében, bevonva a tagállamokat és az Unión kívüli országokat; |
| --- | --- |

70.

hangsúlyozza, hogy a kulturális örökség a politikai párbeszéd és a harmadik országokkal folytatott együttműködés révén fontos szerepet játszik az Unió külkapcsolataiban, és felszólítja a tagállamokat, a Bizottságot és a Tanácsot a kulturális diplomácia felelevenítésére; rámutat továbbá az interdiszciplináris kutatások nyújtotta lehetőségekre a kulturális örökség megőrzés tekintetében, bevonva a tagállamokat és az Unión kívüli országokat;

| 71. | felszólítja a tagállamokat, az EU-t és a nemzetközi közösséget, hogy tegyenek komoly kötelezettségvállalást a megelőzés, a védelem, a dokumentálás és a helyreállítás tekintetében az olyan esetekben, amelyekben az uniós vagy Unión kívüli országok kulturális örökségét háborús cselekményként és a kulturális vagy vallási identitás megsértéseként szándékosan fenyegetik vagy lerombolják, valamint működjenek együtt az olyan nemzetközi szervezetekkel, mint ICCROM, Kék Pajzs Nemzetközi Bizottsága (ICBS), polgári és katonai hatóságok, kulturális intézetek és szakmai egyesületek; |
| --- | --- |

71.

felszólítja a tagállamokat, az EU-t és a nemzetközi közösséget, hogy tegyenek komoly kötelezettségvállalást a megelőzés, a védelem, a dokumentálás és a helyreállítás tekintetében az olyan esetekben, amelyekben az uniós vagy Unión kívüli országok kulturális örökségét háborús cselekményként és a kulturális vagy vallási identitás megsértéseként szándékosan fenyegetik vagy lerombolják, valamint működjenek együtt az olyan nemzetközi szervezetekkel, mint ICCROM, Kék Pajzs Nemzetközi Bizottsága (ICBS), polgári és katonai hatóságok, kulturális intézetek és szakmai egyesületek;

| 72. | ösztönzi olyan nemzetközi megállapodások elfogadását, amelyek megakadályozzák a kulturális örökség illegális kereskedelmét; hangsúlyozza, hogy az Uniónak az ENSZ-szel és az UNESCO-val együttműködve meg kell óvnia a veszélyeztetett kulturális örökséget, és küzdenie kell a konfliktusterületeken található kulturális tárgyak kifosztása és elpusztítása ellen; |
| --- | --- |

72.

ösztönzi olyan nemzetközi megállapodások elfogadását, amelyek megakadályozzák a kulturális örökség illegális kereskedelmét; hangsúlyozza, hogy az Uniónak az ENSZ-szel és az UNESCO-val együttműködve meg kell óvnia a veszélyeztetett kulturális örökséget, és küzdenie kell a konfliktusterületeken található kulturális tárgyak kifosztása és elpusztítása ellen;

| 73. | rámutat az EU-ban fellelhető tudás potenciáljára a terror- vagy háborús cselekmények következtében megsérült vagy elpusztított kulturális műkincsek megóvása tekintetében; |
| --- | --- |

73.

rámutat az EU-ban fellelhető tudás potenciáljára a terror- vagy háborús cselekmények következtében megsérült vagy elpusztított kulturális műkincsek megóvása tekintetében;

| 74. | támogatja olyan nemzetközi kulturális turisztikai termékek létrehozását, amelyek az európai értékeket és örökséget tükrözik; felkéri a Bizottságot, hogy erősítse meg a tagállamokkal és a kulturális és idegenforgalmi politikákat kidolgozó szervezetekkel, például az ENSZ Idegenforgalmi Világszervezetével (UNWTO) és az UNESCO-val folytatott fokozott együttműködést, és továbbra is járuljon hozzá a hálózatok, a határokon átnyúló regionális projektek, valamint – az Európa Tanáccsal szoros együttműködésben – a nemzetközi összeurópai tematikus turisztikai projektek legjobb példáit jelentő európai kulturális útvonalak társfinanszírozásához és népszerűsítéséhez; |
| --- | --- |

74.

támogatja olyan nemzetközi kulturális turisztikai termékek létrehozását, amelyek az európai értékeket és örökséget tükrözik; felkéri a Bizottságot, hogy erősítse meg a tagállamokkal és a kulturális és idegenforgalmi politikákat kidolgozó szervezetekkel, például az ENSZ Idegenforgalmi Világszervezetével (UNWTO) és az UNESCO-val folytatott fokozott együttműködést, és továbbra is járuljon hozzá a hálózatok, a határokon átnyúló regionális projektek, valamint – az Európa Tanáccsal szoros együttműködésben – a nemzetközi összeurópai tematikus turisztikai projektek legjobb példáit jelentő európai kulturális útvonalak társfinanszírozásához és népszerűsítéséhez;

o

o o

| 75. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

75.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 221. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 320. o.

(3)  HL L 347., 2013.12.20., 289. o.

(4)  HL L 347., 2013.12.20., 104. o.

(5)  HL L 159., 2014.5.28., 1. o.

(6)  HL L 175., 2013.6.27., 1. o.

(7)  Elfogadta az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága 2005. október 13-án; tagállami aláírásra bocsátva ugyanezen év október 27-én a portugáliai Faróban; hatálybalépés napja: 2011. június 1.

(8)  HL C 183., 2014.6.14., 36. o.

(9)  HL C 463., 2014.12.23., 1. o.

(10)  HL C 463., 2014.12.23., 4. o.

(11)  HL L 283., 2011.10.29., 39. o.

(12)  Az ICOMOS (Műemlékek és Műemléki Együttesek Nemzetközi Tanácsa) által 1965-ben elfogadott Velencei Charta; Az Európa Tanács által 1985-ben elfogadott Granadai Egyezmény. Az Európa Tanács által 1992-ben elfogadott Vallettai Egyezmény.

(13)  Lásd: 1301/2013/EU rendelet 3. cikk (1) bekezdésének (e) albekezdését.

---

| 22.9.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/99 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/99

---

P8_TA(2015)0294

A „Right2Water” európai polgári kezdeményezés nyomon követése

Az Európai Parlament 2015. szeptember 8-i állásfoglalása a „Right2Water” európai polgári kezdeményezés nyomon követéséről (2014/2239(INI))

(2017/C 316/09)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről szóló, 1998. november 3-i 98/83/EK tanácsi irányelvre (1) (a továbbiakban: „ivóvíz-irányelv”), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről szóló, 1998. november 3-i 98/83/EK tanácsi irányelvre (1) (a továbbiakban: „ivóvíz-irányelv”),

| — | tekintettel a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2) (a továbbiakban: „víz-keretirányelv”), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2) (a továbbiakban: „víz-keretirányelv”),

| — | tekintettel a polgári kezdeményezésről szóló, 2011. február 16-i 211/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a polgári kezdeményezésről szóló, 2011. február 16-i 211/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel a koncessziós szerződésekről szóló, 2014. február 26-i 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a koncessziós szerződésekről szóló, 2014. február 26-i 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4),

| — | tekintettel a „Az európai vízkészletek megőrzésére irányuló terv” című, 2012. november 14-i bizottsági közleményre (COM(2012)0673), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Az európai vízkészletek megőrzésére irányuló terv” című, 2012. november 14-i bizottsági közleményre (COM(2012)0673),

| — | tekintettel a „Minden embernek joga van a vízhez és a megfelelő higiénés körülményekhez! A víz közjó, nem árucikk!” európai polgári kezdeményezésről szóló, 2014. március 19-i bizottsági közleményre (COM(2014)0177) (a továbbiakban: „a közlemény”), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Minden embernek joga van a vízhez és a megfelelő higiénés körülményekhez! A víz közjó, nem árucikk!” európai polgári kezdeményezésről szóló, 2014. március 19-i bizottsági közleményre (COM(2014)0177) (a továbbiakban: „a közlemény”),

| — | tekintettel a Bizottság „Összegző jelentés az ivóvíz minőségéről az EU-ban a 98/83/EK irányelv szerinti, a 2008–2010 közötti időszakra vonatkozó tagállami jelentések vizsgálata alapján” című dokumentumára (COM(2014)0363), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Összegző jelentés az ivóvíz minőségéről az EU-ban a 98/83/EK irányelv szerinti, a 2008–2010 közötti időszakra vonatkozó tagállami jelentések vizsgálata alapján” című dokumentumára (COM(2014)0363),

| — | tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére a fent említett 2014. március 19-i bizottsági közleményről (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére a fent említett 2014. március 19-i bizottsági közleményről (5),

| — | tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA) „Az európai környezet – helyzetkép és előretekintés 2015-ben” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA) „Az európai környezet – helyzetkép és előretekintés 2015-ben” című jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének „A vízhez és a köztisztasághoz való emberi jog” című 2010. július 28-i határozatára (6), valamint „A biztonságos ivóvízellátáshoz és a megfelelő higiénés körülményekhez való emberi jog” című, 2013. december 18-i határozatára (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének „A vízhez és a köztisztasághoz való emberi jog” című 2010. július 28-i határozatára (6), valamint „A biztonságos ivóvízellátáshoz és a megfelelő higiénés körülményekhez való emberi jog” című, 2013. december 18-i határozatára (7),

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának a biztonságos ivóvízellátáshoz és a megfelelő higiénés körülményekhez való emberi jogról szóló valamennyi határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának a biztonságos ivóvízellátáshoz és a megfelelő higiénés körülményekhez való emberi jogról szóló valamennyi határozatára,

| — | tekintettel az Európai Unióban a vízhiány és az aszály jelentette kihívás kezeléséről szóló, 2008. október 9-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióban a vízhiány és az aszály jelentette kihívás kezeléséről szóló, 2008. október 9-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel az európai vízgazdálkodással kapcsolatos kihívások szükséges átfogó megközelítésének kidolgozását megelőzően készült, a vízgazdálkodással kapcsolatos uniós jogszabályok végrehajtásáról szóló, 2012. július 3-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai vízgazdálkodással kapcsolatos kihívások szükséges átfogó megközelítésének kidolgozását megelőzően készült, a vízgazdálkodással kapcsolatos uniós jogszabályok végrehajtásáról szóló, 2012. július 3-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel a 2015 utáni uniós és globális fejlesztési keretről szóló, 2014. november 25-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015 utáni uniós és globális fejlesztési keretről szóló, 2014. november 25-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési és a Petíciós Bizottság véleményére (A8-0228/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési és a Petíciós Bizottság véleményére (A8-0228/2015),

| A. | mivel a „Right2Water” az első olyan európai polgári kezdeményezés, amely teljesítette a polgári kezdeményezésről szóló 211/2011/EU rendeletben foglalt követelményeket, és csaknem 1,9 millió polgár támogatása után a Parlament is meghallgatta; |
| --- | --- |

A.

mivel a „Right2Water” az első olyan európai polgári kezdeményezés, amely teljesítette a polgári kezdeményezésről szóló 211/2011/EU rendeletben foglalt követelményeket, és csaknem 1,9 millió polgár támogatása után a Parlament is meghallgatta;

| B. | mivel a vízhez és a megfelelő higiénés körülményekhez való emberi jog kiterjed a víz rendelkezésre állására, hozzáférhetőségére, elfogadhatóságára, megfizethetőségére és minőségére; |
| --- | --- |

B.

mivel a vízhez és a megfelelő higiénés körülményekhez való emberi jog kiterjed a víz rendelkezésre állására, hozzáférhetőségére, elfogadhatóságára, megfizethetőségére és minőségére;

| C. | mivel a vízhez és a megfelelő higiénés körülményekhez való, az ENSZ által elismert és az uniós tagállamok által támogatott emberi jog teljes körű megvalósítása alapvető fontosságú az élethez, és mivel a vízkészletekkel való megfelelő gazdálkodás döntő szerepet játszik a fenntartható vízhasználat biztosításában és a világ természeti tőkéjének megőrzésében; mivel az emberi tevékenység és az éghajlatváltozás együttes hatásaként az EU teljes mediterrán térsége, és egyes közép-európai régiók vízhiányos, félsivatagos térségnek számítanak; |
| --- | --- |

C.

mivel a vízhez és a megfelelő higiénés körülményekhez való, az ENSZ által elismert és az uniós tagállamok által támogatott emberi jog teljes körű megvalósítása alapvető fontosságú az élethez, és mivel a vízkészletekkel való megfelelő gazdálkodás döntő szerepet játszik a fenntartható vízhasználat biztosításában és a világ természeti tőkéjének megőrzésében; mivel az emberi tevékenység és az éghajlatváltozás együttes hatásaként az EU teljes mediterrán térsége, és egyes közép-európai régiók vízhiányos, félsivatagos térségnek számítanak;

| D. | mivel – miként azt az Európai Környezetvédelmi Ügynökségnek a természet állapotáról szóló 2015-ös jelentése megállapította – Európában a csövek szivárgásából fakadó veszteségek részaránya az összesített veszteségekben jelenleg 10 % és 40 % közé tehető; |
| --- | --- |

D.

mivel – miként azt az Európai Környezetvédelmi Ügynökségnek a természet állapotáról szóló 2015-ös jelentése megállapította – Európában a csövek szivárgásából fakadó veszteségek részaránya az összesített veszteségekben jelenleg 10 % és 40 % közé tehető;

| E. | mivel a vízhez való hozzáférés a fenntartható fejlődés egyik legfőbb feltétele; mivel az ivóvízellátás és a higiénés körülmények javítására összpontosító fejlesztési támogatás hatékony módja a szegénység megszüntetésére irányuló alapvető célkitűzések elérésének, valamint a társadalmi egyenlőség, a közegészségügy, az élelmezésbiztonság és a gazdasági fejlődés előmozdításának; |
| --- | --- |

E.

mivel a vízhez való hozzáférés a fenntartható fejlődés egyik legfőbb feltétele; mivel az ivóvízellátás és a higiénés körülmények javítására összpontosító fejlesztési támogatás hatékony módja a szegénység megszüntetésére irányuló alapvető célkitűzések elérésének, valamint a társadalmi egyenlőség, a közegészségügy, az élelmezésbiztonság és a gazdasági fejlődés előmozdításának;

| F. | mivel legalább 748 millió embernek nincs fenntartható hozzáférése biztonságos ivóvízhez, és a világ népességének harmada nem az alapvető higiénés körülmények között él; mivel ennek következtében veszélybe került az egészséghez való jog és terjednek a szenvedést és halált okozó betegségek, amelyek nagyban akadályozzák a fejlődést; mivel naponta közel 4 000 gyermek hal meg vízzel terjedő betegségek, illetve nem megfelelő tisztaságú víz és higiénés körülmények miatt; mivel az ivóvízhez való hozzáférés hiánya miatt több gyermek halálozik el, mint az AIDS, a malária és a himlő következtében együttvéve; mivel azonban egyértelműen csökkenő tendencia figyelhető meg a fenti adatokban, és ez a csökkenés felgyorsítható, és gyorsabbá is kell tenni; |
| --- | --- |

F.

mivel legalább 748 millió embernek nincs fenntartható hozzáférése biztonságos ivóvízhez, és a világ népességének harmada nem az alapvető higiénés körülmények között él; mivel ennek következtében veszélybe került az egészséghez való jog és terjednek a szenvedést és halált okozó betegségek, amelyek nagyban akadályozzák a fejlődést; mivel naponta közel 4 000 gyermek hal meg vízzel terjedő betegségek, illetve nem megfelelő tisztaságú víz és higiénés körülmények miatt; mivel az ivóvízhez való hozzáférés hiánya miatt több gyermek halálozik el, mint az AIDS, a malária és a himlő következtében együttvéve; mivel azonban egyértelműen csökkenő tendencia figyelhető meg a fenti adatokban, és ez a csökkenés felgyorsítható, és gyorsabbá is kell tenni;

| G. | mivel a vízhez való hozzáférés biztonsági vetülettel is bír, amely fokozott regionális együttműködést tesz szükségessé; |
| --- | --- |

G.

mivel a vízhez való hozzáférés biztonsági vetülettel is bír, amely fokozott regionális együttműködést tesz szükségessé;

| H. | mivel a vízhez és a megfelelő higiénés körülményekhez való hozzáférés befolyásolja az egyéb emberi jogok érvényesülését; mivel a vízzel kapcsolatos kihívások aránytalan mértékben sújtják a nőket, lévén a fejlődő országok szokásai alapján ők a felelősek az háztartás vízellátásáért; mivel a nők és lányok szenvednek leginkább a vízhez való hozzáférés és a megfelelő higiénés körülmények hiányától, amely gyakran korlátozza hozzáférésüket az oktatáshoz és kiszolgáltatottabbá teszi őket a betegségekkel szemben; |
| --- | --- |

H.

mivel a vízhez és a megfelelő higiénés körülményekhez való hozzáférés befolyásolja az egyéb emberi jogok érvényesülését; mivel a vízzel kapcsolatos kihívások aránytalan mértékben sújtják a nőket, lévén a fejlődő országok szokásai alapján ők a felelősek az háztartás vízellátásáért; mivel a nők és lányok szenvednek leginkább a vízhez való hozzáférés és a megfelelő higiénés körülmények hiányától, amely gyakran korlátozza hozzáférésüket az oktatáshoz és kiszolgáltatottabbá teszi őket a betegségekkel szemben;

| I. | mivel évente három és fél millió ember hal meg vízzel terjedő betegségek miatt; |
| --- | --- |

I.

mivel évente három és fél millió ember hal meg vízzel terjedő betegségek miatt;

| J. | mivel a gazdasági, szociális és kulturális jogok nemzetközi egyezségokmányának fakultatív jegyzőkönyve, amely 2013-ban lépett hatályba, panaszkezelési mechanizmust hozott létre, amely lehetővé teszi egyének vagy csoportok számára, hogy hivatalos panasszal éljenek – egyéb jogok megsértése mellett – például a vízhez és megfelelő higiénés szolgáltatatáshoz való jog megsértése esetén; |
| --- | --- |

J.

mivel a gazdasági, szociális és kulturális jogok nemzetközi egyezségokmányának fakultatív jegyzőkönyve, amely 2013-ban lépett hatályba, panaszkezelési mechanizmust hozott létre, amely lehetővé teszi egyének vagy csoportok számára, hogy hivatalos panasszal éljenek – egyéb jogok megsértése mellett – például a vízhez és megfelelő higiénés szolgáltatatáshoz való jog megsértése esetén;

| K. | mivel a fejlődő országokban és a feltörekvő gazdaságokban minden ágazatban, különösen az energetikai ágazatban és a mezőgazdaságban, nő a víz iránti kereslet; mivel az éghajlatváltozás, az urbanizáció és a demográfiai változások számos fejlődő országban komoly fenyegetést jelenthetnek a víztartalékokra, és mivel 2025-re várhatóan a világ népességének kétharmada víz szűkében lévő országokban fog élni; |
| --- | --- |

K.

mivel a fejlődő országokban és a feltörekvő gazdaságokban minden ágazatban, különösen az energetikai ágazatban és a mezőgazdaságban, nő a víz iránti kereslet; mivel az éghajlatváltozás, az urbanizáció és a demográfiai változások számos fejlődő országban komoly fenyegetést jelenthetnek a víztartalékokra, és mivel 2025-re várhatóan a világ népességének kétharmada víz szűkében lévő országokban fog élni;

| L. | mivel az Unió a legfőbb adományozó a vízügyi szennyvízkezelési és higiéniai ágazatban, és az egész világra kiterjedő/teljes humanitárius segélyének évi 25 %-át kizárólag ezen a területen működő fejlesztési partnerek támogatására fordítja; mivel azonban a szubszaharai országok számára a biztonságos ivóvízhez és az alapvető higiénés körülményekhez való hozzáférést finanszírozó európai uniós fejlesztési támogatásról szóló, 2012-es számvevőszéki különjelentés rámutat, hogy javítani kell a segélyezés hatékonyságán, valamint az Unió által támogatott projektek fenntarthatóságán; |
| --- | --- |

L.

mivel az Unió a legfőbb adományozó a vízügyi szennyvízkezelési és higiéniai ágazatban, és az egész világra kiterjedő/teljes humanitárius segélyének évi 25 %-át kizárólag ezen a területen működő fejlesztési partnerek támogatására fordítja; mivel azonban a szubszaharai országok számára a biztonságos ivóvízhez és az alapvető higiénés körülményekhez való hozzáférést finanszírozó európai uniós fejlesztési támogatásról szóló, 2012-es számvevőszéki különjelentés rámutat, hogy javítani kell a segélyezés hatékonyságán, valamint az Unió által támogatott projektek fenntarthatóságán;

| M. | mivel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése kijelentette, hogy „a vízhez való hozzáférést alapvető emberi jogként kell elismerni, mert az a földi élethez nélkülözhetetlen, ezért olyan erőforrás, amelyen az emberiségnek meg kell osztoznia”; |
| --- | --- |

M.

mivel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése kijelentette, hogy „a vízhez való hozzáférést alapvető emberi jogként kell elismerni, mert az a földi élethez nélkülözhetetlen, ezért olyan erőforrás, amelyen az emberiségnek meg kell osztoznia”;

| N. | mivel Szubszaharai-Afrikában az alapvető közművek 1990-es években végbement privatizálása hátráltatta többek között a vízre és higiénés körülményekre egyaránt vonatkozó millenniumi fejlesztési célok elérését, mivel a költségek megtérülésének a befektetők általi előtérbe helyezése mélyítette többek között az ilyen szolgáltatások nyújtása terén fennálló egyenlőtlenségeket, az alacsony jövedelmű háztartások kárára; mivel a vízellátás privatizációjának kudarca fényében világszerte egyre erősödik a vízügyi ágazatban az a tendencia, hogy a helyi hatóságok veszik át a vízellátási szolgáltatások működtetését a magánvállalkozásoktól; |
| --- | --- |

N.

mivel Szubszaharai-Afrikában az alapvető közművek 1990-es években végbement privatizálása hátráltatta többek között a vízre és higiénés körülményekre egyaránt vonatkozó millenniumi fejlesztési célok elérését, mivel a költségek megtérülésének a befektetők általi előtérbe helyezése mélyítette többek között az ilyen szolgáltatások nyújtása terén fennálló egyenlőtlenségeket, az alacsony jövedelmű háztartások kárára; mivel a vízellátás privatizációjának kudarca fényében világszerte egyre erősödik a vízügyi ágazatban az a tendencia, hogy a helyi hatóságok veszik át a vízellátási szolgáltatások működtetését a magánvállalkozásoktól;

| O. | mivel a vízszolgáltatás természetes monopólium, és a vízgazdálkodási ciklusból származó teljes bevételeket a vízszolgáltatások költségei és a védelmükkel kapcsolatos kiadások fedezetére, valamint a vízgazdálkodási ciklus javítására kell fordítani és mindenkor e célokra kell elkülöníteni azzal a feltétellel, hogy a közérdek oltalomban részesül; |
| --- | --- |

O.

mivel a vízszolgáltatás természetes monopólium, és a vízgazdálkodási ciklusból származó teljes bevételeket a vízszolgáltatások költségei és a védelmükkel kapcsolatos kiadások fedezetére, valamint a vízgazdálkodási ciklus javítására kell fordítani és mindenkor e célokra kell elkülöníteni azzal a feltétellel, hogy a közérdek oltalomban részesül;

| P. | mivel a vízellátás és a megfelelő higiénés körülmények biztosításának hiánya súlyos hatást gyakorol az egészségre és a társadalmi fejlődésre, különösen a gyermekek tekintetében; mivel a vízkészletek szennyezettsége az egyik fő kiváltó oka a járványos hasmenésnek – amely a fejlődő országokban a második a gyermekek körében legtöbb halálos áldozatot követelő betegségek között –, és más súlyos betegségek, többek között a schistosomiasis (mételyféreg-fertőzés) és a trachoma előidézője is; |
| --- | --- |

P.

mivel a vízellátás és a megfelelő higiénés körülmények biztosításának hiánya súlyos hatást gyakorol az egészségre és a társadalmi fejlődésre, különösen a gyermekek tekintetében; mivel a vízkészletek szennyezettsége az egyik fő kiváltó oka a járványos hasmenésnek – amely a fejlődő országokban a második a gyermekek körében legtöbb halálos áldozatot követelő betegségek között –, és más súlyos betegségek, többek között a schistosomiasis (mételyféreg-fertőzés) és a trachoma előidézője is;

| Q. | mivel a víz társadalmi, gazdasági és ökológiai funkciókkal rendelkezik, és a víz megfelelő körforgását biztosító vízgazdálkodás mindenki javát szolgálja, valamint a az éghajlatváltozás jelenlegi körülményei között fenntartja folyamatos és tartós rendelkezésre állását; |
| --- | --- |

Q.

mivel a víz társadalmi, gazdasági és ökológiai funkciókkal rendelkezik, és a víz megfelelő körforgását biztosító vízgazdálkodás mindenki javát szolgálja, valamint a az éghajlatváltozás jelenlegi körülményei között fenntartja folyamatos és tartós rendelkezésre állását;

| R. | mivel Európa különösen érzékeny az éghajlatváltozásra, és mivel a vízügyi ágazat az éghajlatváltozás által leginkább érintett területek egyike; |
| --- | --- |

R.

mivel Európa különösen érzékeny az éghajlatváltozásra, és mivel a vízügyi ágazat az éghajlatváltozás által leginkább érintett területek egyike;

| S. | mivel az európai polgári kezdeményezést a részvételi demokrácia mechanizmusaként hozták létre abból a célból, hogy az uniós döntéshozatalban való közvetlen részvételre ösztönözzék a polgárokat, és kitűnő alkalmat ad az uniós intézményeknek a polgárokkal való kapcsolat újjáépítésére; |
| --- | --- |

S.

mivel az európai polgári kezdeményezést a részvételi demokrácia mechanizmusaként hozták létre abból a célból, hogy az uniós döntéshozatalban való közvetlen részvételre ösztönözzék a polgárokat, és kitűnő alkalmat ad az uniós intézményeknek a polgárokkal való kapcsolat újjáépítésére;

| T. | mivel az Eurobarométer felmérései az elmúlt években sorozatosan az Unióba vetett bizalom alacsony szintjét mutatták az Unió polgárai körében; |
| --- | --- |

T.

mivel az Eurobarométer felmérései az elmúlt években sorozatosan az Unióba vetett bizalom alacsony szintjét mutatták az Unió polgárai körében;

Az európai polgári kezdeményezés mint a részvételi demokrácia eszköze

| 1. | úgy véli, hogy az európai polgári kezdeményezés egy egyedi demokratikus mechanizmus, amely jelentős mértékben segíthet az európai és a nemzeti társadalmi és civil társadalmi mozgalmak közötti távolság áthidalásában, illetve uniós szinten támogathatja a részvételi demokráciát; úgy véli azonban, hogy ahhoz, hogy képesek legyünk még tovább fejleszteni a demokratikus mechanizmust, elengedhetetlen a múltban szerzett tapasztalatok értékelése és a polgári kezdeményezés reformja, és hogy a Bizottság fellépéseinek – amelyek közé tartozhat adott esetben megfelelő komponensek jogszabályi felülvizsgálatba vagy új jogalkotási javaslatokba történő bevezetésének lehetősége – jobban kell tükrözniük az európai polgári kezdeményezés követeléseit, amikor ezek a hatáskörébe tartoznak, illetve különösen akkor, amikor emberi jogi aggályokat fejeznek ki; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy az európai polgári kezdeményezés egy egyedi demokratikus mechanizmus, amely jelentős mértékben segíthet az európai és a nemzeti társadalmi és civil társadalmi mozgalmak közötti távolság áthidalásában, illetve uniós szinten támogathatja a részvételi demokráciát; úgy véli azonban, hogy ahhoz, hogy képesek legyünk még tovább fejleszteni a demokratikus mechanizmust, elengedhetetlen a múltban szerzett tapasztalatok értékelése és a polgári kezdeményezés reformja, és hogy a Bizottság fellépéseinek – amelyek közé tartozhat adott esetben megfelelő komponensek jogszabályi felülvizsgálatba vagy új jogalkotási javaslatokba történő bevezetésének lehetősége – jobban kell tükrözniük az európai polgári kezdeményezés követeléseit, amikor ezek a hatáskörébe tartoznak, illetve különösen akkor, amikor emberi jogi aggályokat fejeznek ki;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak a két hónapos elemzési időszak során maximális átláthatóságot kellene biztosítania, hogy a sikeres polgári kezdeményezésnek meg kellene kapnia a Bizottság megfelelő jogi támogatását és tanácsait, továbbá megfelelő nyilvánosságot kellene biztosítani a számára, valamint támogatóit és segítőit az európai polgári kezdeményezés folyamata során mindenről, a legfrissebb fejleményekről is tájékoztatni kellene; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak a két hónapos elemzési időszak során maximális átláthatóságot kellene biztosítania, hogy a sikeres polgári kezdeményezésnek meg kellene kapnia a Bizottság megfelelő jogi támogatását és tanácsait, továbbá megfelelő nyilvánosságot kellene biztosítani a számára, valamint támogatóit és segítőit az európai polgári kezdeményezés folyamata során mindenről, a legfrissebb fejleményekről is tájékoztatni kellene;

| 3. | ragaszkodik ahhoz, hogy a Bizottság ténylegesen hajtsa végre az európai polgári kezdeményezésről szóló rendeletet, és folytassa az összes olyan adminisztratív teher felszámolását, amelyekkel a polgárok egy európai polgári kezdeményezés benyújtásakor vagy támogatásakor szembesülnek, és sürgeti a Bizottságot, hogy mérlegelje az európai polgári kezdeményezések közös nyilvántartási rendszerének bevezetését valamennyi tagállamban; |
| --- | --- |

3.

ragaszkodik ahhoz, hogy a Bizottság ténylegesen hajtsa végre az európai polgári kezdeményezésről szóló rendeletet, és folytassa az összes olyan adminisztratív teher felszámolását, amelyekkel a polgárok egy európai polgári kezdeményezés benyújtásakor vagy támogatásakor szembesülnek, és sürgeti a Bizottságot, hogy mérlegelje az európai polgári kezdeményezések közös nyilvántartási rendszerének bevezetését valamennyi tagállamban;

| 4. | üdvözli, hogy az ezen európai polgári kezdeményezést támogató 1,9 millió uniós polgár egyetért a Bizottság azon döntésével, hogy kizárja a víz- és higiéniai szolgáltatásokat a koncessziós szerződésekről szóló irányelvből; |
| --- | --- |

4.

üdvözli, hogy az ezen európai polgári kezdeményezést támogató 1,9 millió uniós polgár egyetért a Bizottság azon döntésével, hogy kizárja a víz- és higiéniai szolgáltatásokat a koncessziós szerződésekről szóló irányelvből;

| 5. | felhívja a Bizottságot, hogy a koncessziós szerződésekről szóló irányelv adott esetben sorra kerülő bármely felülvizsgálatakor tartsa fenn és erősítse meg a víz- és higiénés szolgáltatások kizárását a nevezett irányelv hatálya alól; |
| --- | --- |

5.

felhívja a Bizottságot, hogy a koncessziós szerződésekről szóló irányelv adott esetben sorra kerülő bármely felülvizsgálatakor tartsa fenn és erősítse meg a víz- és higiénés szolgáltatások kizárását a nevezett irányelv hatálya alól;

| 6. | sajnálatosnak tartja, hogy a közleményből hiányoznak a törekvések, így az nem felel meg az európai polgári kezdeményezés követeléseinek, és a már meglévő kötelezettségvállalások ismétlésére korlátozódik; hangsúlyozza, hogy az Európai Bizottság által a Right2Water európai polgári kezdeményezésre adott válasz nem kielégítő, mivel nem tesz új hozzájárulást, és nem vezeti be mindazokat az intézkedéseket, amelyek segíthetnének a célkitűzések megvalósításában; felkéri a Bizottságot, hogy e konkrét európai polgári kezdeményezés kapcsán folytasson átfogó tájékoztató kampányt a vízügy területén már megtett intézkedésekről és arról, hogy ezek az intézkedések miként járulhatnak hozzá a „Right2Water” európai polgári kezdeményezés célkitűzéseinek eléréséhez; |
| --- | --- |

6.

sajnálatosnak tartja, hogy a közleményből hiányoznak a törekvések, így az nem felel meg az európai polgári kezdeményezés követeléseinek, és a már meglévő kötelezettségvállalások ismétlésére korlátozódik; hangsúlyozza, hogy az Európai Bizottság által a Right2Water európai polgári kezdeményezésre adott válasz nem kielégítő, mivel nem tesz új hozzájárulást, és nem vezeti be mindazokat az intézkedéseket, amelyek segíthetnének a célkitűzések megvalósításában; felkéri a Bizottságot, hogy e konkrét európai polgári kezdeményezés kapcsán folytasson átfogó tájékoztató kampányt a vízügy területén már megtett intézkedésekről és arról, hogy ezek az intézkedések miként járulhatnak hozzá a „Right2Water” európai polgári kezdeményezés célkitűzéseinek eléréséhez;

| 7. | úgy véli, hogy a vízminőséggel és a vízgazdálkodással kapcsolatos petíciók közül sokat olyan tagállamból nyújtottak be, amely nincsen jól képviseltetve a 2014 júniusában elindított uniós szintű nyilvános konzultációban, és hangsúlyozza, hogy ezért ellentmondás lehet a nyilvános konzultáció eredménye és a petíciókban bemutatott helyzet között; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy a vízminőséggel és a vízgazdálkodással kapcsolatos petíciók közül sokat olyan tagállamból nyújtottak be, amely nincsen jól képviseltetve a 2014 júniusában elindított uniós szintű nyilvános konzultációban, és hangsúlyozza, hogy ezért ellentmondás lehet a nyilvános konzultáció eredménye és a petíciókban bemutatott helyzet között;

| 8. | reméli, hogy a Bizottság és a fenntarthatóságért felelős alelnök egyértelmű politikai elköteleződéséről tesz tanúbizonyságot, ezzel biztosítva, hogy megfelelő intézkedésekkel válaszoljanak az európai polgári kezdeményezés által felvetett aggodalmakra; |
| --- | --- |

8.

reméli, hogy a Bizottság és a fenntarthatóságért felelős alelnök egyértelmű politikai elköteleződéséről tesz tanúbizonyságot, ezzel biztosítva, hogy megfelelő intézkedésekkel válaszoljanak az európai polgári kezdeményezés által felvetett aggodalmakra;

| 9. | megismétli, hogy a Petíciós Bizottság elkötelezett amellett, hogy hangot adjon a petíciók benyújtói alapvető jogokat érintő kérdésekkel kapcsolatos aggályainak, továbbá emlékeztet arra, hogy a „Right2Water” európai polgári kezdeményezést benyújtó kérelmezők egyetértésüket fejezték ki azzal, hogy a vizet uniós szinten garantált emberi jognak nyilvánítsák; |
| --- | --- |

9.

megismétli, hogy a Petíciós Bizottság elkötelezett amellett, hogy hangot adjon a petíciók benyújtói alapvető jogokat érintő kérdésekkel kapcsolatos aggályainak, továbbá emlékeztet arra, hogy a „Right2Water” európai polgári kezdeményezést benyújtó kérelmezők egyetértésüket fejezték ki azzal, hogy a vizet uniós szinten garantált emberi jognak nyilvánítsák;

| 10. | felszólítja a Bizottságot, hogy a Right2Water európai polgári kezdeményezés elsődleges célkitűzésével összhangban készítsen jogalkotási javaslatokat – szükség esetén a víz-keretirányelv és az ivóvíz irányelv lehetséges felülvizsgálatával együtt –, amelyek elismernék a vízhez való egyetemes hozzáférést és emberi jogot, síkraszáll továbbá amellett, hogy a biztoságos ivóvízhez és a megfelelő higiénés körülményekhez való egyetemes hozzáférést ismerje el az Európai Unió Alapjogi Chartája; |
| --- | --- |

10.

felszólítja a Bizottságot, hogy a Right2Water európai polgári kezdeményezés elsődleges célkitűzésével összhangban készítsen jogalkotási javaslatokat – szükség esetén a víz-keretirányelv és az ivóvíz irányelv lehetséges felülvizsgálatával együtt –, amelyek elismernék a vízhez való egyetemes hozzáférést és emberi jogot, síkraszáll továbbá amellett, hogy a biztoságos ivóvízhez és a megfelelő higiénés körülményekhez való egyetemes hozzáférést ismerje el az Európai Unió Alapjogi Chartája;

| 11. | hangsúlyozza, hogy ha a Bizottság semmibe veszi a Lisszaboni szerződésben rögzített demokratikus mechanizmussal létrejött sikeres és széles körben támogatott európai polgári kezdeményezéseket, akkor maga az Unió veszti el hitelét a polgárok szemében; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy ha a Bizottság semmibe veszi a Lisszaboni szerződésben rögzített demokratikus mechanizmussal létrejött sikeres és széles körben támogatott európai polgári kezdeményezéseket, akkor maga az Unió veszti el hitelét a polgárok szemében;

| 12. | felkéri a Bizottságot tájékoztatási és oktatási intézkedések uniós szintű bevezetésére a vízhasználat kultúrája – mint közös ügy – előmozdítása érdekében, valamint kéri az érdeklődést felkeltő intézkedések foganatosítását, az ésszerűbb (víztakarékos) egyéni magatartásformák előmozdítását, lépések megtételét a természeti erőforrásokkal való gazdálkodásra vonatkozó tudatos politikák kidolgozásával kapcsolatban, valamint a nyilvános, részvételi alapú és átlátható vízgazdálkodás támogatását; |
| --- | --- |

12.

felkéri a Bizottságot tájékoztatási és oktatási intézkedések uniós szintű bevezetésére a vízhasználat kultúrája – mint közös ügy – előmozdítása érdekében, valamint kéri az érdeklődést felkeltő intézkedések foganatosítását, az ésszerűbb (víztakarékos) egyéni magatartásformák előmozdítását, lépések megtételét a természeti erőforrásokkal való gazdálkodásra vonatkozó tudatos politikák kidolgozásával kapcsolatban, valamint a nyilvános, részvételi alapú és átlátható vízgazdálkodás támogatását;

| 13. | szükségesnek tartja a vízkészletek ésszerű felhasználását, újrahasznosítását és újrafelhasználását ösztönző politikák kialakítását, ezek ugyanis az integrált vízgazdálkodás létfontosságú vonatkozásai; úgy véli, ez hozzájárulna a költségek csökkentéséhez, segítené a természeti erőforrások megóvását és biztosítaná a környezet megfelelő fenntartását; |
| --- | --- |

13.

szükségesnek tartja a vízkészletek ésszerű felhasználását, újrahasznosítását és újrafelhasználását ösztönző politikák kialakítását, ezek ugyanis az integrált vízgazdálkodás létfontosságú vonatkozásai; úgy véli, ez hozzájárulna a költségek csökkentéséhez, segítené a természeti erőforrások megóvását és biztosítaná a környezet megfelelő fenntartását;

| 14. | felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen a vízkészletek felvásárlásától és a hidraulikus rétegrepesztéstől elriasztó intézkedéseket, és az ilyen gyakorlatokat tegye környezeti hatástanulmányok tárgyává; |
| --- | --- |

14.

felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen a vízkészletek felvásárlásától és a hidraulikus rétegrepesztéstől elriasztó intézkedéseket, és az ilyen gyakorlatokat tegye környezeti hatástanulmányok tárgyává;

A vízhez és a megfelelő higiénés körülményekhez való jog

| 15. | emlékeztet, hogy az ENSZ megerősítette, hogy a vízhez és a megfelelő higiénés körülményekhez való emberi jog mindenkit feljogosít a jó minőségű, biztonságos, fizikailag elérhető, megfizethető, elegendő és elfogadható víz személyes és háztartási célokra való felhasználására; rámutat, hogy egy másik ENSZ-ajánlással összhangban a háztartásonkénti bevételek 3 %-át kellene a vízdíj legmagasabb összegének tekintetni ott, ahol a vízért fizetni kell; |
| --- | --- |

15.

emlékeztet, hogy az ENSZ megerősítette, hogy a vízhez és a megfelelő higiénés körülményekhez való emberi jog mindenkit feljogosít a jó minőségű, biztonságos, fizikailag elérhető, megfizethető, elegendő és elfogadható víz személyes és háztartási célokra való felhasználására; rámutat, hogy egy másik ENSZ-ajánlással összhangban a háztartásonkénti bevételek 3 %-át kellene a vízdíj legmagasabb összegének tekintetni ott, ahol a vízért fizetni kell;

| 16. | támogatja az Egyesült Nemzetek Szervezetének a biztonságos ivóvízhez és a megfelelő higiénés körülményekhez való emberi joggal foglalkozó különmegbízottját, és hangsúlyozza az e jog elismertetéséért folytatott munkájának, valamint elődje munkájának jelentőségét; |
| --- | --- |

16.

támogatja az Egyesült Nemzetek Szervezetének a biztonságos ivóvízhez és a megfelelő higiénés körülményekhez való emberi joggal foglalkozó különmegbízottját, és hangsúlyozza az e jog elismertetéséért folytatott munkájának, valamint elődje munkájának jelentőségét;

| 17. | sajnálatát fejezi ki, hogy a Vízgazdálkodási Világprogram (World Water Assessment Programme – WWAP) szerint a 28 tagú Unióban még mindig több mint 1 millió olyan ember él, aki nem fér hozzá a biztonságos és tiszta ivóvízhez, a lakosságnak pedig csaknem 2 %-a nem fér hozzá a megfelelő higiéniai körülményekhez, és ezért azonnali intézkedésre sürgeti a Bizottságot; |
| --- | --- |

17.

sajnálatát fejezi ki, hogy a Vízgazdálkodási Világprogram (World Water Assessment Programme – WWAP) szerint a 28 tagú Unióban még mindig több mint 1 millió olyan ember él, aki nem fér hozzá a biztonságos és tiszta ivóvízhez, a lakosságnak pedig csaknem 2 %-a nem fér hozzá a megfelelő higiéniai körülményekhez, és ezért azonnali intézkedésre sürgeti a Bizottságot;

| 18. | felszólítja a Bizottságot a vízhez és a megfelelő higiénés körülményekhez való emberi jog, illetve a víz közjóként és valamennyi uniós polgár számára alapvető értékként, nem pedig árucikként történő elismerésére; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy 2008 óta, a pénzügyi és gazdasági válság, valamint a megszorítási politikák következményeképpen, melyek következtében Európában nőtt a szegénység és emelkedett az alacsony jövedelmű háztartások száma, egyre több embernek okoz problémát a vízszámla kifizetése, és a megfizethetőség egyre nagyobb aggodalmat okozó kérdés; , és elítéli a vízellátás szüneteltetését és a vízhálózatról való erőszakos lekapcsolást, és kéri a tagállamokat, hogy haladéktalanul vessenek véget az olyan helyzeteknek, amikor a vízszámlák kifizetésének az alacsony jövedelmű háztartásokat érintő társadalmi-gazdasági tényezőkből fakadó elmaradása következtében teszik ezt; üdvözli, hogy néhány uniós tagállamban „vízbanknak” keresztelt megoldással, illetve minimumkvótával igyekeznek segíteni a legsérülékenyebb társadalmi rétegek közműterheit, szavatolva ezzel, hogy a vízhez való jog az alapvető jogok elidegeníthetetlen részét képezze; |
| --- | --- |

18.

felszólítja a Bizottságot a vízhez és a megfelelő higiénés körülményekhez való emberi jog, illetve a víz közjóként és valamennyi uniós polgár számára alapvető értékként, nem pedig árucikként történő elismerésére; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy 2008 óta, a pénzügyi és gazdasági válság, valamint a megszorítási politikák következményeképpen, melyek következtében Európában nőtt a szegénység és emelkedett az alacsony jövedelmű háztartások száma, egyre több embernek okoz problémát a vízszámla kifizetése, és a megfizethetőség egyre nagyobb aggodalmat okozó kérdés; , és elítéli a vízellátás szüneteltetését és a vízhálózatról való erőszakos lekapcsolást, és kéri a tagállamokat, hogy haladéktalanul vessenek véget az olyan helyzeteknek, amikor a vízszámlák kifizetésének az alacsony jövedelmű háztartásokat érintő társadalmi-gazdasági tényezőkből fakadó elmaradása következtében teszik ezt; üdvözli, hogy néhány uniós tagállamban „vízbanknak” keresztelt megoldással, illetve minimumkvótával igyekeznek segíteni a legsérülékenyebb társadalmi rétegek közműterheit, szavatolva ezzel, hogy a vízhez való jog az alapvető jogok elidegeníthetetlen részét képezze;

| 19. | felszólítja a Bizottságot, hogy tekintettel a közelmúlt gazdasági válságára, fogjon össze a tagállamokkal, valamint a regionális és helyi hatóságokkal, és készítsen egy vízhiányról – többek között a hozzáféréssel és a megfizethetőséggel kapcsolatos problémákról – szóló tanulmányt; sürgeti a Bizottságot a vízszolgáltatók közötti együttműködés további támogatására és előmozdítására a kevésbé fejlett és vidéki térségekben működő szolgáltatók megsegítése érdekében, így támogatva az említett térségekben élő valamennyi polgár jó minőségű vízhez való hozzáférését; |
| --- | --- |

19.

felszólítja a Bizottságot, hogy tekintettel a közelmúlt gazdasági válságára, fogjon össze a tagállamokkal, valamint a regionális és helyi hatóságokkal, és készítsen egy vízhiányról – többek között a hozzáféréssel és a megfizethetőséggel kapcsolatos problémákról – szóló tanulmányt; sürgeti a Bizottságot a vízszolgáltatók közötti együttműködés további támogatására és előmozdítására a kevésbé fejlett és vidéki térségekben működő szolgáltatók megsegítése érdekében, így támogatva az említett térségekben élő valamennyi polgár jó minőségű vízhez való hozzáférését;

| 20. | felhívja a Bizottságot, hogy azonosítsa azokat a területeket, ahol a vízhiány létező vagy lehetséges probléma, és segítsen az érintett tagállamoknak, régióknak és területeknek, különösen a vidéki és a nélkülöző városi területeknek e probléma megfelelő kezelésében; |
| --- | --- |

20.

felhívja a Bizottságot, hogy azonosítsa azokat a területeket, ahol a vízhiány létező vagy lehetséges probléma, és segítsen az érintett tagállamoknak, régióknak és területeknek, különösen a vidéki és a nélkülöző városi területeknek e probléma megfelelő kezelésében;

| 21. | hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak a víz tulajdonlásával és a vízgazdálkodással kapcsolatos állítólagos semlegessége ellentmond a trojka által néhány tagállamra ráerőltetett privatizációs programoknak; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak a víz tulajdonlásával és a vízgazdálkodással kapcsolatos állítólagos semlegessége ellentmond a trojka által néhány tagállamra ráerőltetett privatizációs programoknak;

| 22. | elismeri – ahogy a víz-keretirányelvben is szerepel –, hogy a víz nem árucikk, hanem az emberi élethez és méltósághoz elengedhetetlen közjó, és emlékezteti a Bizottságot, hogy az Unió köteles semleges maradni a vízügyi vállalkozások tulajdoni rendszerére irányadó nemzeti döntéseket illetően, ezért a gazdasági kiigazítási programmal vagy gazdaságpolitikai koordináció bármely más uniós eljárásával összefüggésben semmi esetre sem támogathatja a vízügyi vállalkozások privatizációját; mivel ezek a szolgáltatások az általános érdekű szolgáltatások részeként alapvetően közérdekűek, felszólítja a Bizottságot, hogy véglegesen zárja ki a víz és a megfelelő higiénés körülmények, valamint a szennyvízkezelés kérdését a belső piaci szabályozásból és minden kereskedelmi megállapodásból, és szolgáltassa ezeket megfizethető áron, felszólítja továbbá mind a Bizottságot, mind pedig a tagállamokat, hogy biztosítsák, hogy mindez technikai, pénzügyi és adminisztratív szempontból is hatékony, eredményes és átlátható módon működjön; |
| --- | --- |

22.

elismeri – ahogy a víz-keretirányelvben is szerepel –, hogy a víz nem árucikk, hanem az emberi élethez és méltósághoz elengedhetetlen közjó, és emlékezteti a Bizottságot, hogy az Unió köteles semleges maradni a vízügyi vállalkozások tulajdoni rendszerére irányadó nemzeti döntéseket illetően, ezért a gazdasági kiigazítási programmal vagy gazdaságpolitikai koordináció bármely más uniós eljárásával összefüggésben semmi esetre sem támogathatja a vízügyi vállalkozások privatizációját; mivel ezek a szolgáltatások az általános érdekű szolgáltatások részeként alapvetően közérdekűek, felszólítja a Bizottságot, hogy véglegesen zárja ki a víz és a megfelelő higiénés körülmények, valamint a szennyvízkezelés kérdését a belső piaci szabályozásból és minden kereskedelmi megállapodásból, és szolgáltassa ezeket megfizethető áron, felszólítja továbbá mind a Bizottságot, mind pedig a tagállamokat, hogy biztosítsák, hogy mindez technikai, pénzügyi és adminisztratív szempontból is hatékony, eredményes és átlátható módon működjön;

| 23. | felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy vizsgálják felül a vízügyi kormányzást, és aktív részvétel alapján, azaz az átláthatóságot és a döntéshozatali folyamat polgárok előtti nyitottságát szem előtt tartva dolgozzák át azt; |
| --- | --- |

23.

felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy vizsgálják felül a vízügyi kormányzást, és aktív részvétel alapján, azaz az átláthatóságot és a döntéshozatali folyamat polgárok előtti nyitottságát szem előtt tartva dolgozzák át azt;

| 24. | úgy véli, hogy a szabályozás és az ellenőrzés tekintetében meg kell óvni a víz köztulajdon jellegét, erősítve az állami irányítású, átlátható és bizonyos mértékig megosztott irányítási modelleket, amelyekben – kizárólag meghatározott esetekben – a tulajdonos közhatóság az irányítás bizonyos elemeit a magánszektorra ruházhatná, szigorúan szabályozott feltételek mellett, valamint mindig biztosítva az ehhez az erőforráshoz és a megfelelő higiénés körülményekhez való jogot; |
| --- | --- |

24.

úgy véli, hogy a szabályozás és az ellenőrzés tekintetében meg kell óvni a víz köztulajdon jellegét, erősítve az állami irányítású, átlátható és bizonyos mértékig megosztott irányítási modelleket, amelyekben – kizárólag meghatározott esetekben – a tulajdonos közhatóság az irányítás bizonyos elemeit a magánszektorra ruházhatná, szigorúan szabályozott feltételek mellett, valamint mindig biztosítva az ehhez az erőforráshoz és a megfelelő higiénés körülményekhez való jogot;

| 25. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsanak olyan átfogó vízellátást, amelyre a megfizethetőség, a jó minőség és a demokratikus ellenőrzésnek alávetett, tisztességes munkafeltételek jellemzők; |
| --- | --- |

25.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsanak olyan átfogó vízellátást, amelyre a megfizethetőség, a jó minőség és a demokratikus ellenőrzésnek alávetett, tisztességes munkafeltételek jellemzők;

| 26. | felhívja a tagállamokat, hogy a vízkészletek megőrzése és megmentése, valamint a polgárok részvételének fokozása érdekében támogassák a polgárokat célzó oktatási és figyelemfelkeltő kampányok népszerűsítését; |
| --- | --- |

26.

felhívja a tagállamokat, hogy a vízkészletek megőrzése és megmentése, valamint a polgárok részvételének fokozása érdekében támogassák a polgárokat célzó oktatási és figyelemfelkeltő kampányok népszerűsítését;

| 27. | felhívja a tagállamokat, hogy a vízellátási szolgáltatásokhoz való hozzáférés tekintetében biztosítsák a megkülönböztetésmentességet, garantálva az ellátást mindenki – többek között a marginalizált fogyasztói csoportok – számára; |
| --- | --- |

27.

felhívja a tagállamokat, hogy a vízellátási szolgáltatásokhoz való hozzáférés tekintetében biztosítsák a megkülönböztetésmentességet, garantálva az ellátást mindenki – többek között a marginalizált fogyasztói csoportok – számára;

| 28. | felszólítja a Bizottságot, az Európai Központi Bankot és a tagállamokat, hogy támogassák azokat az önkormányzatokat az EU-ban, amelyek nem rendelkeznek a technikai segítségnyújtáshoz szükséges tőkével, az elérhető uniós támogatáshoz és kedvezményes kamatozású hosszú távú kölcsönökhöz való hozzáféréshez, különösen a jó minőségű vízellátáshoz szükséges vízügyi infrastruktúra fenntartása és megújítása céljából, valamint hogy vízellátási és szennyvíz-kezelési szolgáltatásaikat terjesszék ki a lakosság legkiszolgáltatottabb csoportjaira, többek között a szegényekre és a távoli és legkülső régiók lakosaira; hangsúlyozza a nyitott, demokratikus és részvételen alapuló kormányzás jelentőségét annak biztosítása érdekében, hogy a vízkészletekkel való gazdálkodás során a leginkább költséghatékony megoldásokat alkalmazzák a társadalom egészének javára; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsanak átláthatóságot a vízgazdálkodási ciklusból származó pénzügyi források felhasználása tekintetében; |
| --- | --- |

28.

felszólítja a Bizottságot, az Európai Központi Bankot és a tagállamokat, hogy támogassák azokat az önkormányzatokat az EU-ban, amelyek nem rendelkeznek a technikai segítségnyújtáshoz szükséges tőkével, az elérhető uniós támogatáshoz és kedvezményes kamatozású hosszú távú kölcsönökhöz való hozzáféréshez, különösen a jó minőségű vízellátáshoz szükséges vízügyi infrastruktúra fenntartása és megújítása céljából, valamint hogy vízellátási és szennyvíz-kezelési szolgáltatásaikat terjesszék ki a lakosság legkiszolgáltatottabb csoportjaira, többek között a szegényekre és a távoli és legkülső régiók lakosaira; hangsúlyozza a nyitott, demokratikus és részvételen alapuló kormányzás jelentőségét annak biztosítása érdekében, hogy a vízkészletekkel való gazdálkodás során a leginkább költséghatékony megoldásokat alkalmazzák a társadalom egészének javára; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsanak átláthatóságot a vízgazdálkodási ciklusból származó pénzügyi források felhasználása tekintetében;

| 29. | elismeri, hogy a víz- és a higiénés szolgáltatás általános érdekű szolgáltatások, és hogy a víz nem árucikk, hanem közjó, ezért olyan megfizethető áron kell szolgáltatni, amely tiszteletben tartja az embereknek a minimális vízminőséghez való jogát, és amely a felhasznált vízmennyiséggel arányosan emelkedő ár alkalmazását biztosítja; kéri a tagállamokat annak biztosítására, hogy a vízellátás és szennyvíz-elvezetés költségei tekintetében tisztességes, méltányos, átlátható és megfelelő rendszert alkalmazzanak oly módon, hogy a lakosság minden tagja – jövedelmétől függetlenül – garantáltan hozzáférhessen színvonalas szolgáltatásokhoz; |
| --- | --- |

29.

elismeri, hogy a víz- és a higiénés szolgáltatás általános érdekű szolgáltatások, és hogy a víz nem árucikk, hanem közjó, ezért olyan megfizethető áron kell szolgáltatni, amely tiszteletben tartja az embereknek a minimális vízminőséghez való jogát, és amely a felhasznált vízmennyiséggel arányosan emelkedő ár alkalmazását biztosítja; kéri a tagállamokat annak biztosítására, hogy a vízellátás és szennyvíz-elvezetés költségei tekintetében tisztességes, méltányos, átlátható és megfelelő rendszert alkalmazzanak oly módon, hogy a lakosság minden tagja – jövedelmétől függetlenül – garantáltan hozzáférhessen színvonalas szolgáltatásokhoz;

| 30. | megjegyzi, hogy vizet társadalmi-gazdasági kincsként kell felfogni, nem pedig pusztán a termelés egyik tényezőjeként; |
| --- | --- |

30.

megjegyzi, hogy vizet társadalmi-gazdasági kincsként kell felfogni, nem pedig pusztán a termelés egyik tényezőjeként;

| 31. | emlékeztet arra, hogy a vízellátás alapvető fontosságú a mezőgazdaság számára a megfelelő élelmiszerhez való jog érvényesítése érdekében; |
| --- | --- |

31.

emlékeztet arra, hogy a vízellátás alapvető fontosságú a mezőgazdaság számára a megfelelő élelmiszerhez való jog érvényesítése érdekében;

| 32. | felszólítja a Bizottságot, hogy határozottan támogassa a tagállamoknak az öntözési, csatornázási és ivóvíz-ellátási szolgáltatásokhoz kapcsolódó infrastruktúrák fejlesztésére és javítására tett erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

32.

felszólítja a Bizottságot, hogy határozottan támogassa a tagállamoknak az öntözési, csatornázási és ivóvíz-ellátási szolgáltatásokhoz kapcsolódó infrastruktúrák fejlesztésére és javítására tett erőfeszítéseit;

| 33. | úgy véli, hogy az ivóvíz-irányelv az EU-ban mindenütt nagyban hozzájárult a jó minőségű ivóvíz rendelkezésre állásának biztosításához, és felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hathatós módon lépjenek fel a csapvíz fogyasztásának előmozdításából származó környezetvédelmi és egészségügyi előnyök megszerzése érdekében; |
| --- | --- |

33.

úgy véli, hogy az ivóvíz-irányelv az EU-ban mindenütt nagyban hozzájárult a jó minőségű ivóvíz rendelkezésre állásának biztosításához, és felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hathatós módon lépjenek fel a csapvíz fogyasztásának előmozdításából származó környezetvédelmi és egészségügyi előnyök megszerzése érdekében;

| 34. | emlékezteti a tagállamokat az uniós jog végrehajtása során rájuk háruló felelősségre; sürgeti a tagállamokat, hogy teljes körűen hajtsák végre az ivóvíz-irányelvet és az összes kapcsolódó jogszabályt; emlékezteti a tagállamokat, hogy azonosítsák kiadási prioritásaikat, teljes mértékben használják ki az új (2014 és 2020 közötti) pénzügyi programozási időszakban a vízügyi ágazatban nyújtott uniós pénzügyi támogatásban rejlő jelentős lehetőségeket, különösen azáltal, hogy beruházási prioritásaikat kifejezetten a vízgazdálkodásra összpontosítják; |
| --- | --- |

34.

emlékezteti a tagállamokat az uniós jog végrehajtása során rájuk háruló felelősségre; sürgeti a tagállamokat, hogy teljes körűen hajtsák végre az ivóvíz-irányelvet és az összes kapcsolódó jogszabályt; emlékezteti a tagállamokat, hogy azonosítsák kiadási prioritásaikat, teljes mértékben használják ki az új (2014 és 2020 közötti) pénzügyi programozási időszakban a vízügyi ágazatban nyújtott uniós pénzügyi támogatásban rejlő jelentős lehetőségeket, különösen azáltal, hogy beruházási prioritásaikat kifejezetten a vízgazdálkodásra összpontosítják;

| 35. | emlékeztet, az uniós vízpolitikai célkitűzéseknek a közös agrárpolitikába történő integrálásáról szóló, az Európai Számvevőszék által készített jelentés következtetéseire, amelyek megállapítják, hogy „a közös agrárpolitika által a vízügyi problémák kezelésére jelenleg használt eszközök a vízzel kapcsolatos nagyra törő szakpolitikai célokhoz képest mindeddig nem értek el kellő eredményt”; meggyőződése, hogy a vízpolitika szervesebb összekapcsolása más politikákkal – többek között az agrárpolitikával – döntő jelentőséggel bír a vízminőség egész Európában megvalósítandó javítása szempontjából; |
| --- | --- |

35.

emlékeztet, az uniós vízpolitikai célkitűzéseknek a közös agrárpolitikába történő integrálásáról szóló, az Európai Számvevőszék által készített jelentés következtetéseire, amelyek megállapítják, hogy „a közös agrárpolitika által a vízügyi problémák kezelésére jelenleg használt eszközök a vízzel kapcsolatos nagyra törő szakpolitikai célokhoz képest mindeddig nem értek el kellő eredményt”; meggyőződése, hogy a vízpolitika szervesebb összekapcsolása más politikákkal – többek között az agrárpolitikával – döntő jelentőséggel bír a vízminőség egész Európában megvalósítandó javítása szempontjából;

| 36. | hangsúlyozza a víz-keretirányelv, a felszín alatti vizekről szóló irányelv, az ivóvíz-irányelv, valamint a települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv maradéktalan és hatékony végrehajtásának jelentőségét, és úgy véli, hogy elengedhetetlen ezen irányelvek, valamint a tengeri környezetről, a biológiai sokszínűségről és az árvízvédelemről szóló irányelvek végrehajtásának megfelelőbb összehangolása; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az Unió ágazati politikai eszközei nem járulnak hozzá elegendő mértékben az elsőbbségi anyagokra vonatkozó környezetminőségi szabványok teljesítéséhez, valamint – a víz-keretirányelv 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjával és 16. cikkének (6) bekezdésével összhangban – az elsőbbségi veszélyes anyagok bevezetésének, kibocsátásának és veszteségének megszüntetésére vagy fokozatos kivezetésére vonatkozó célkitűzés teljesítéséhez; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tartsák szem előtt, hogy az illegális és szabályozatlan veszélyeshulladék-lerakókból vagy a kőolaj-feltárásból és -kitermelésből származó szennyezés megelőzése érdekében a vízgazdálkodást horizontális tényezőként be kell építeni az olyan más szakpolitikai területekre – az energiára, a mezőgazdaságra, a halászatra, a turizmusra stb. – vonatkozó szabályozásba, amelyek a vízgazdálkodás szempontjából alapvető jelentőséggel bírnak; emlékeztet arra, hogy a közös agrárpolitika keretei között a kölcsönös megfeleltetés tekintetében jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeket állítottak, amelyek alapját a mezőgazdasági termelőkre vonatkozó meglévő uniós jogszabályok, valamint a helyes mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó feltételrendszer – többek között a vízre vonatkozó – szabályai képezik; emlékeztet, hogy a mezőgazdasági termelőknek meg kell felelniük e szabályoknak ahhoz, hogy maradéktalanul megkaphassák a közös agrárpolitika keretében számukra folyósítandó kifizetéseket; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza a víz-keretirányelv, a felszín alatti vizekről szóló irányelv, az ivóvíz-irányelv, valamint a települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv maradéktalan és hatékony végrehajtásának jelentőségét, és úgy véli, hogy elengedhetetlen ezen irányelvek, valamint a tengeri környezetről, a biológiai sokszínűségről és az árvízvédelemről szóló irányelvek végrehajtásának megfelelőbb összehangolása; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az Unió ágazati politikai eszközei nem járulnak hozzá elegendő mértékben az elsőbbségi anyagokra vonatkozó környezetminőségi szabványok teljesítéséhez, valamint – a víz-keretirányelv 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjával és 16. cikkének (6) bekezdésével összhangban – az elsőbbségi veszélyes anyagok bevezetésének, kibocsátásának és veszteségének megszüntetésére vagy fokozatos kivezetésére vonatkozó célkitűzés teljesítéséhez; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tartsák szem előtt, hogy az illegális és szabályozatlan veszélyeshulladék-lerakókból vagy a kőolaj-feltárásból és -kitermelésből származó szennyezés megelőzése érdekében a vízgazdálkodást horizontális tényezőként be kell építeni az olyan más szakpolitikai területekre – az energiára, a mezőgazdaságra, a halászatra, a turizmusra stb. – vonatkozó szabályozásba, amelyek a vízgazdálkodás szempontjából alapvető jelentőséggel bírnak; emlékeztet arra, hogy a közös agrárpolitika keretei között a kölcsönös megfeleltetés tekintetében jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeket állítottak, amelyek alapját a mezőgazdasági termelőkre vonatkozó meglévő uniós jogszabályok, valamint a helyes mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó feltételrendszer – többek között a vízre vonatkozó – szabályai képezik; emlékeztet, hogy a mezőgazdasági termelőknek meg kell felelniük e szabályoknak ahhoz, hogy maradéktalanul megkaphassák a közös agrárpolitika keretében számukra folyósítandó kifizetéseket;

| 37. | kéri a tagállamokat, hogy






  — | írják elő a vízszolgáltatók számára a víz fizikai-kémiai jellemzőinek a vízszámlán való feltüntetésére vonatkozó kötelezettséget; |
| --- | --- | --- |

37.

kéri a tagállamokat, hogy

—

írják elő a vízszolgáltatók számára a víz fizikai-kémiai jellemzőinek a vízszámlán való feltüntetésére vonatkozó kötelezettséget;

| — | a vízkészletek elérhetőségének megfelelően készítsenek városfejlesztési terveket; |
| --- | --- |

—

a vízkészletek elérhetőségének megfelelően készítsenek városfejlesztési terveket;

| — | fokozzák a szennyező anyagok ellenőrzését és nyomon követését, és tervezzenek a mérgező anyagok eltávolítására és ártalmatlanítására irányuló azonnali intézkedéseket; |
| --- | --- |

—

fokozzák a szennyező anyagok ellenőrzését és nyomon követését, és tervezzenek a mérgező anyagok eltávolítására és ártalmatlanítására irányuló azonnali intézkedéseket;

| — | hozzanak az európai vízvezetékek jelentős szivárgásainak csökkentését és a nem megfelelő vízellátó-hálózatok megújítását célzó intézkedéseket; |
| --- | --- |

—

hozzanak az európai vízvezetékek jelentős szivárgásainak csökkentését és a nem megfelelő vízellátó-hálózatok megújítását célzó intézkedéseket;

| 38. | szükségesnek tartja elsőbbségi sorrend vagy hierarchia felállítását a fenntartható vízhasználat terén; felkéri a Bizottságot, hogy – szükség esetén – készítsen elemzést és tegyen javaslatokat; |
| --- | --- |

38.

szükségesnek tartja elsőbbségi sorrend vagy hierarchia felállítását a fenntartható vízhasználat terén; felkéri a Bizottságot, hogy – szükség esetén – készítsen elemzést és tegyen javaslatokat;

| 39. | hangsúlyozza, hogy a tagállamok az ENSZ-nyilatkozat támogatásával elkötelezték magukat a vízhez való jog érvényre juttatása mellett, és hogy ezt a jogot az Európai Unióban a polgárok és a gazdasági szereplők többsége támogatja; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza, hogy a tagállamok az ENSZ-nyilatkozat támogatásával elkötelezték magukat a vízhez való jog érvényre juttatása mellett, és hogy ezt a jogot az Európai Unióban a polgárok és a gazdasági szereplők többsége támogatja;

| 40. | hangsúlyozza, hogy a Right2Water európai polgári kezdeményezés és célkitűzései iránt számos polgár fejezte ki támogatását Németországban, Ausztriában, Belgiumban, Szlovákiában, Szlovéniában, Görögországban, Finnországban, Spanyolországban, Luxembourgban, Olaszországban és Írországban is, akik kinyilvánították véleményüket a víz és annak tulajdonlása, illetve az ellátás kérdésében; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy a Right2Water európai polgári kezdeményezés és célkitűzései iránt számos polgár fejezte ki támogatását Németországban, Ausztriában, Belgiumban, Szlovákiában, Szlovéniában, Görögországban, Finnországban, Spanyolországban, Luxembourgban, Olaszországban és Írországban is, akik kinyilvánították véleményüket a víz és annak tulajdonlása, illetve az ellátás kérdésében;

| 41. | megállapítja, hogy 1998 óta Petíciós Bizottsága minden évben számos petíciót kap sok tagállam uniós polgáraitól, akik aggodalmuknak adnak hangot a vízellátás, a vízminőség és a szennyvízgazdálkodás miatt; felhívja a figyelmet arra a petíciók benyújtói által helytelenített számos negatív tényezőre – például a hulladéklerakókra, a hatóságok mulasztására a vízminőség ellenőrzése terén, valamint a szabálytalan vagy jogellenes mezőgazdasági és ipari gyakorlatokra –, amelyek számlájára írható a rossz vízminőség, és amelyek így hatást gyakorolnak a környezetre és az emberek és állatok egészségére; úgy véli, hogy e petíciók azt bizonyítják, hogy a polgárok valóban érdekeltek a vízzel kapcsolatos fenntartható uniós jogszabályok alapos végrehajtásában és továbbfejlesztésében; |
| --- | --- |

41.

megállapítja, hogy 1998 óta Petíciós Bizottsága minden évben számos petíciót kap sok tagállam uniós polgáraitól, akik aggodalmuknak adnak hangot a vízellátás, a vízminőség és a szennyvízgazdálkodás miatt; felhívja a figyelmet arra a petíciók benyújtói által helytelenített számos negatív tényezőre – például a hulladéklerakókra, a hatóságok mulasztására a vízminőség ellenőrzése terén, valamint a szabálytalan vagy jogellenes mezőgazdasági és ipari gyakorlatokra –, amelyek számlájára írható a rossz vízminőség, és amelyek így hatást gyakorolnak a környezetre és az emberek és állatok egészségére; úgy véli, hogy e petíciók azt bizonyítják, hogy a polgárok valóban érdekeltek a vízzel kapcsolatos fenntartható uniós jogszabályok alapos végrehajtásában és továbbfejlesztésében;

| 42. | határozottan szorgalmazza, hogy a Bizottság vegye komolyan a polgárok e petíciókban megfogalmazott aggodalmait és figyelmeztetéseit, és tegye meg a szükséges lépéseket, különösen mivel sürgősen foglalkozni kell a vízkészleteknek a túlzott fogyasztásból és az éghajlatváltozásból származó csökkenésével, amíg nem késő megakadályozni a szennyezést és a helytelen gazdálkodást; aggodalmának ad hangot a vízminőséggel és vízgazdálkodással kapcsolatos kötelezettségszegési eljárások száma miatt; |
| --- | --- |

42.

határozottan szorgalmazza, hogy a Bizottság vegye komolyan a polgárok e petíciókban megfogalmazott aggodalmait és figyelmeztetéseit, és tegye meg a szükséges lépéseket, különösen mivel sürgősen foglalkozni kell a vízkészleteknek a túlzott fogyasztásból és az éghajlatváltozásból származó csökkenésével, amíg nem késő megakadályozni a szennyezést és a helytelen gazdálkodást; aggodalmának ad hangot a vízminőséggel és vízgazdálkodással kapcsolatos kötelezettségszegési eljárások száma miatt;

| 43. | felszólítja a tagállamokat, hogy a víz-keretirányelv végrehajtásának kulcselemeként minél előbb készítsék el vízgyűjtő-gazdálkodási terveiket, és e terveket megfelelően hajtsák végre, teljes mértékben tiszteletben tartva az elsőbbséget élvező ökológiai kritériumokat; felhívja a figyelmet arra, hogy bizonyos tagállamok egyre gyakrabban szembesülnek pusztító árvizekkel és az azok által a helyi lakosságra gyakorolt súlyos hatásokkal; rámutat arra, hogy a víz-keretirányelv szerinti vízgyűjtő-gazdálkodási tervek és az árvizekről szóló irányelv értelmében kidolgozott árvízkockázat-kezelési tervek nagy lehetőséget kínálnak az eszközök közötti szinergiák kiaknázására, így segítve a kellő mennyiségű tiszta víz biztosítását, egyúttal csökkentve az árvízkockázatot; emlékeztet továbbá arra, hogy minden tagállamnak központi weboldalt kell készítenie a víz-keretirányelv végrehajtására vonatkozó információkról, elősegítve a vízminőség és a vízgazdálkodás áttekintését; |
| --- | --- |

43.

felszólítja a tagállamokat, hogy a víz-keretirányelv végrehajtásának kulcselemeként minél előbb készítsék el vízgyűjtő-gazdálkodási terveiket, és e terveket megfelelően hajtsák végre, teljes mértékben tiszteletben tartva az elsőbbséget élvező ökológiai kritériumokat; felhívja a figyelmet arra, hogy bizonyos tagállamok egyre gyakrabban szembesülnek pusztító árvizekkel és az azok által a helyi lakosságra gyakorolt súlyos hatásokkal; rámutat arra, hogy a víz-keretirányelv szerinti vízgyűjtő-gazdálkodási tervek és az árvizekről szóló irányelv értelmében kidolgozott árvízkockázat-kezelési tervek nagy lehetőséget kínálnak az eszközök közötti szinergiák kiaknázására, így segítve a kellő mennyiségű tiszta víz biztosítását, egyúttal csökkentve az árvízkockázatot; emlékeztet továbbá arra, hogy minden tagállamnak központi weboldalt kell készítenie a víz-keretirányelv végrehajtására vonatkozó információkról, elősegítve a vízminőség és a vízgazdálkodás áttekintését;

Vízszolgáltatások és a belső piac

| 44. | megjegyzi, hogy Unió-szerte több ország, például Spanyolország, Portugália, Görögország, Írország, Németország és Olaszország is tapasztalta már, hogy a vízszolgáltatások állami kézből való potenciális vagy tényleges kikerülése komoly aggodalmakat keltett a polgárok körében; emlékeztet, hogy a vízgazdálkodás módjának kiválasztása az Európai Unió működéséről szóló szerződés 14. cikkében és az általános érdekű szolgáltatásokról szóló (26. sz.) jegyzőkönyvben – amely hangsúlyozza, hogy a közszolgáltatásoknak sajátos jelentőségük van a társadalmi és területi kohézió szempontjából az Unióban – meghatározott szubszidiaritás elvén alapul; emlékeztet arra, hogy a vízellátási és a szennyvízkezelési közszolgáltatásokat nyújtó társaságok általános érdekű szolgáltatók, és általános küldetésük, hogy a lakosság minden tagja számára társadalmilag elfogadható áron jó minőségű vizet biztosítsanak, és a lehető legkisebbre csökkentsék a szennyvíz által a környezetre gyakorolt káros hatásokat; |
| --- | --- |

44.

megjegyzi, hogy Unió-szerte több ország, például Spanyolország, Portugália, Görögország, Írország, Németország és Olaszország is tapasztalta már, hogy a vízszolgáltatások állami kézből való potenciális vagy tényleges kikerülése komoly aggodalmakat keltett a polgárok körében; emlékeztet, hogy a vízgazdálkodás módjának kiválasztása az Európai Unió működéséről szóló szerződés 14. cikkében és az általános érdekű szolgáltatásokról szóló (26. sz.) jegyzőkönyvben – amely hangsúlyozza, hogy a közszolgáltatásoknak sajátos jelentőségük van a társadalmi és területi kohézió szempontjából az Unióban – meghatározott szubszidiaritás elvén alapul; emlékeztet arra, hogy a vízellátási és a szennyvízkezelési közszolgáltatásokat nyújtó társaságok általános érdekű szolgáltatók, és általános küldetésük, hogy a lakosság minden tagja számára társadalmilag elfogadható áron jó minőségű vizet biztosítsanak, és a lehető legkisebbre csökkentsék a szennyvíz által a környezetre gyakorolt káros hatásokat;

| 45. | hangsúlyozza, hogy a szubszidiaritás elvével összhangban a Bizottságnak semlegesnek kell maradnia a vízszolgáltatások tulajdonlásáról szóló nemzeti döntések tekintetében, és nem támogathatja a vízszolgáltatások törvényes vagy más egyéb úton történő privatizációját; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza, hogy a szubszidiaritás elvével összhangban a Bizottságnak semlegesnek kell maradnia a vízszolgáltatások tulajdonlásáról szóló nemzeti döntések tekintetében, és nem támogathatja a vízszolgáltatások törvényes vagy más egyéb úton történő privatizációját;

| 46. | emlékeztet, hogy a vízszolgáltatásoknak a helyi közigazgatási szervek kezébe történő visszakerülésének lehetőségét továbbra is biztosítani kell a jövőben, mindenfajta megszorítás nélkül, valamint, hogy ezek a szolgáltatások helyi irányítás alatt maradhatnak, ha az illetékes közigazgatási szervek úgy döntenek; emlékeztet arra, hogy a víz alapvető emberi jog, amelynek hozzáférhetőnek és megfizethetőnek kell lennie mindenki számára; hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak kötelessége gondoskodni arról, hogy a víz mindenki számára biztosított legyen, szolgáltatóra való tekintet nélkül, valamint arról, hogy a szolgáltatók biztonságos ivóvizet és jobb higiénés körülményeket biztosítsanak; |
| --- | --- |

46.

emlékeztet, hogy a vízszolgáltatásoknak a helyi közigazgatási szervek kezébe történő visszakerülésének lehetőségét továbbra is biztosítani kell a jövőben, mindenfajta megszorítás nélkül, valamint, hogy ezek a szolgáltatások helyi irányítás alatt maradhatnak, ha az illetékes közigazgatási szervek úgy döntenek; emlékeztet arra, hogy a víz alapvető emberi jog, amelynek hozzáférhetőnek és megfizethetőnek kell lennie mindenki számára; hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak kötelessége gondoskodni arról, hogy a víz mindenki számára biztosított legyen, szolgáltatóra való tekintet nélkül, valamint arról, hogy a szolgáltatók biztonságos ivóvizet és jobb higiénés körülményeket biztosítsanak;

| 47. | hangsúlyozza, hogy a víz- és higiéniai szolgáltatások, például a termelés, az elosztás és a kezelés sajátos jellegére való tekintettel ezeket mindenképpen ki kell zárni az Unió által tárgyalt vagy tárgyalni kívánt valamennyi kereskedelmi megállapodásból; sürgeti a Bizottságot, hogy biztosítsa a víz- és higiéniai szolgáltatások, valamint a szennyvízkezelési szolgáltatások jogilag kötelező érvényű kizárását a jelenleg tárgyalás alatt lévő transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségből (TTIP) és a szolgáltatáskereskedelmi megállapodásból; hangsúlyozza, hogy valamennyi jövőbeni kereskedelmi és beruházási megállapodásnak tartalmaznia kell a megállapodás által érintett harmadik országok népességének az ivóvízhez való tényleges hozzáféréséről szóló olyan záradékokat, amelyek egybeesnek az Unió fenntartható fejlődésről és emberi jogokról szóló hosszú távú kötelezettségvállalásaival, valamint hogy a megállapodással érintett harmadik országok népességének az ivóvízhez való tényleges hozzáférése előfeltétele kell, hogy legyen valamennyi jövőbeli szabadkereskedelmi megállapodásnak; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza, hogy a víz- és higiéniai szolgáltatások, például a termelés, az elosztás és a kezelés sajátos jellegére való tekintettel ezeket mindenképpen ki kell zárni az Unió által tárgyalt vagy tárgyalni kívánt valamennyi kereskedelmi megállapodásból; sürgeti a Bizottságot, hogy biztosítsa a víz- és higiéniai szolgáltatások, valamint a szennyvízkezelési szolgáltatások jogilag kötelező érvényű kizárását a jelenleg tárgyalás alatt lévő transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségből (TTIP) és a szolgáltatáskereskedelmi megállapodásból; hangsúlyozza, hogy valamennyi jövőbeni kereskedelmi és beruházási megállapodásnak tartalmaznia kell a megállapodás által érintett harmadik országok népességének az ivóvízhez való tényleges hozzáféréséről szóló olyan záradékokat, amelyek egybeesnek az Unió fenntartható fejlődésről és emberi jogokról szóló hosszú távú kötelezettségvállalásaival, valamint hogy a megállapodással érintett harmadik országok népességének az ivóvízhez való tényleges hozzáférése előfeltétele kell, hogy legyen valamennyi jövőbeli szabadkereskedelmi megállapodásnak;

| 48. | emlékeztet azon petíciók jelentős számára, amelyek tiltakoznak az alapvető közszolgáltatások, például a vízellátás és a köztisztaság biztosításának a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségbe (TTIP) való bevonása ellen; felhívja a Bizottságot, hogy fokozza a vízszolgáltatók elszámoltathatóságát; |
| --- | --- |

48.

emlékeztet azon petíciók jelentős számára, amelyek tiltakoznak az alapvető közszolgáltatások, például a vízellátás és a köztisztaság biztosításának a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségbe (TTIP) való bevonása ellen; felhívja a Bizottságot, hogy fokozza a vízszolgáltatók elszámoltathatóságát;

| 49. | felhívja a Bizottságot, hogy közvetítőként segítse elő a vízszolgáltatók közötti együttműködést a bevált szabályozási, illetve más gyakorlatok és kezdeményezések megosztásán, az egymástól való tanuláson és a közös tapasztalatokon keresztül, valamint az önkéntes, referenciaértékek szerinti értékelés támogatása révén; üdvözli a Bizottsági közlemény felhívását, amely szerint a vízügyi kérdésekben nagyobb átláthatóságot kell teremteni, és elismeri az eddig tett erőfeszítéseket, miközben megjegyzi, hogy minden referenciaértékek szerinti értékelésnek önkéntesnek kell lennie az európai vízszolgáltatások és regionális és helyi sajátosságok rendkívüli sokfélesége miatt; megjegyzi továbbá, hogy a kizárólag pénzügyi mutatókat tartalmazó referenciaértékek szerinti értékelési gyakorlatot nem szabad egyenértékűnek tekinteni az átláthatósági intézkedésekkel, továbbá, hogy az olyan, a polgárok számára rendkívül fontos kritériumokat is magában kell foglalnia a számukra és a szabályozó szervek számára is érthető módon, mint például a vízminőség, a megfizethetőséggel kapcsolatos problémák enyhítésére irányuló intézkedések, az arra vonatkozó információk, hogy a lakosság milyen hányada fér hozzá megfelelő vízellátáshoz, valamint a nyilvánosság vízügyi kormányzásban való részvételének mértéke; |
| --- | --- |

49.

felhívja a Bizottságot, hogy közvetítőként segítse elő a vízszolgáltatók közötti együttműködést a bevált szabályozási, illetve más gyakorlatok és kezdeményezések megosztásán, az egymástól való tanuláson és a közös tapasztalatokon keresztül, valamint az önkéntes, referenciaértékek szerinti értékelés támogatása révén; üdvözli a Bizottsági közlemény felhívását, amely szerint a vízügyi kérdésekben nagyobb átláthatóságot kell teremteni, és elismeri az eddig tett erőfeszítéseket, miközben megjegyzi, hogy minden referenciaértékek szerinti értékelésnek önkéntesnek kell lennie az európai vízszolgáltatások és regionális és helyi sajátosságok rendkívüli sokfélesége miatt; megjegyzi továbbá, hogy a kizárólag pénzügyi mutatókat tartalmazó referenciaértékek szerinti értékelési gyakorlatot nem szabad egyenértékűnek tekinteni az átláthatósági intézkedésekkel, továbbá, hogy az olyan, a polgárok számára rendkívül fontos kritériumokat is magában kell foglalnia a számukra és a szabályozó szervek számára is érthető módon, mint például a vízminőség, a megfizethetőséggel kapcsolatos problémák enyhítésére irányuló intézkedések, az arra vonatkozó információk, hogy a lakosság milyen hányada fér hozzá megfelelő vízellátáshoz, valamint a nyilvánosság vízügyi kormányzásban való részvételének mértéke;

| 50. | hangsúlyozza, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok fontos szerepet játszanak a szolgáltatók közötti tisztességes és nyílt verseny biztosításában, az innovatív megoldások és a technikai fejlődés megvalósításának elősegítésében, a hatékony és minőségi vízszolgáltatás támogatásában és a fogyasztók érdekei védelmének biztosításában; felhívja a Bizottságot, hogy a referenciaértékek szerinti értékelésnek, az egymástól való tanulásnak és a bevált szabályozási gyakorlatok cseréjének felgyorsítása érdekében támogassa az EU-n belüli szabályozási együttműködésre vonatkozó kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

50.

hangsúlyozza, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok fontos szerepet játszanak a szolgáltatók közötti tisztességes és nyílt verseny biztosításában, az innovatív megoldások és a technikai fejlődés megvalósításának elősegítésében, a hatékony és minőségi vízszolgáltatás támogatásában és a fogyasztók érdekei védelmének biztosításában; felhívja a Bizottságot, hogy a referenciaértékek szerinti értékelésnek, az egymástól való tanulásnak és a bevált szabályozási gyakorlatok cseréjének felgyorsítása érdekében támogassa az EU-n belüli szabályozási együttműködésre vonatkozó kezdeményezéseket;

| 51. | úgy véli, hogy a megfelelő szakpolitikai intézkedések, iránymutatások és gyakorlatok kidolgozása érdekében az emberi jogok szempontjából értékelni kell az európai vízgazdálkodási és higiéniai projekteket és programokat; felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre egy referenciaértékek szerinti értékelési rendszert (a vízminőség, megfizethetőség, fenntarthatóság, lefedettség stb. tekintetében) a vízellátási és higiéniai közszolgáltatásoknak Unió-szerte történő javítása érdekében, felelős helyzetbe hozva ezzel a polgárokat; |
| --- | --- |

51.

úgy véli, hogy a megfelelő szakpolitikai intézkedések, iránymutatások és gyakorlatok kidolgozása érdekében az emberi jogok szempontjából értékelni kell az európai vízgazdálkodási és higiéniai projekteket és programokat; felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre egy referenciaértékek szerinti értékelési rendszert (a vízminőség, megfizethetőség, fenntarthatóság, lefedettség stb. tekintetében) a vízellátási és higiéniai közszolgáltatásoknak Unió-szerte történő javítása érdekében, felelős helyzetbe hozva ezzel a polgárokat;

| 52. | emlékeztet, hogy a Szerződésben megfogalmazott elvek kiterjednek a víz- és higiéniai szolgáltatások nyújtásával összefüggő koncessziókra, amelyeket következésképpen az átláthatóság, az egyenlő bánásmód és a megkülönböztetésmentesség elvének tiszteletben tartásával kell odaítélni; |
| --- | --- |

52.

emlékeztet, hogy a Szerződésben megfogalmazott elvek kiterjednek a víz- és higiéniai szolgáltatások nyújtásával összefüggő koncessziókra, amelyeket következésképpen az átláthatóság, az egyenlő bánásmód és a megkülönböztetésmentesség elvének tiszteletben tartásával kell odaítélni;

| 53. | hangsúlyozza, hogy a víz- és higiéniai szolgáltatások biztosítását, elosztását és kezelését továbbra is ki kell zárni a koncessziós szerződésekről szóló irányelvből, az irányelv bármely jövőbeni felülvizsgálata során is; |
| --- | --- |

53.

hangsúlyozza, hogy a víz- és higiéniai szolgáltatások biztosítását, elosztását és kezelését továbbra is ki kell zárni a koncessziós szerződésekről szóló irányelvből, az irányelv bármely jövőbeni felülvizsgálata során is;

| 54. | emlékeztet arra, hogy már a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK irányelvet is több szempontból erőteljesen ellenezte a civil társadalom, beleértve az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokkal, például a vízelosztási és -ellátási szolgáltatásokkal és a szennyvízkezeléssel kapcsolatos ügyeket is; |
| --- | --- |

54.

emlékeztet arra, hogy már a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK irányelvet is több szempontból erőteljesen ellenezte a civil társadalom, beleértve az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokkal, például a vízelosztási és -ellátási szolgáltatásokkal és a szennyvízkezeléssel kapcsolatos ügyeket is;

| 55. | kiemeli a vízszolgáltatók közötti nonprofit együttműködésen alapuló közszektoron belüli és köz-magán társulások jelentős szerepét a bevált gyakorlatok cseréjében, és üdvözli, hogy a Bizottság a közleményben első alkalommal elismerte a közszektoron belüli társulások fontosságát; |
| --- | --- |

55.

kiemeli a vízszolgáltatók közötti nonprofit együttműködésen alapuló közszektoron belüli és köz-magán társulások jelentős szerepét a bevált gyakorlatok cseréjében, és üdvözli, hogy a Bizottság a közleményben első alkalommal elismerte a közszektoron belüli társulások fontosságát;

| 56. | üdvözli néhány település sikeres erőfeszítéseit az állami részvétel erősítésére a vízszolgáltatások nyújtásának javításában és a vízkészletek védelmében, és emlékeztet, hogy a helyi intézmények fontos szerepet játszanak a vízgazdálkodással kapcsolatos döntéshozatali eljárásban; |
| --- | --- |

56.

üdvözli néhány település sikeres erőfeszítéseit az állami részvétel erősítésére a vízszolgáltatások nyújtásának javításában és a vízkészletek védelmében, és emlékeztet, hogy a helyi intézmények fontos szerepet játszanak a vízgazdálkodással kapcsolatos döntéshozatali eljárásban;

| 57. | felszólítja a Régiók Bizottságát, hogy fokozza részvételét ebben az európai polgári kezdeményezésben, hogy ezzel erőteljesebb részvételre sarkallja a regionális hatóságokat; |
| --- | --- |

57.

felszólítja a Régiók Bizottságát, hogy fokozza részvételét ebben az európai polgári kezdeményezésben, hogy ezzel erőteljesebb részvételre sarkallja a regionális hatóságokat;

| 58. | emlékeztet arra, hogy az Aarhusi Egyezményben foglaltak szerint a környezetvédelemmel kapcsolatos ügyekben biztosítani kell az igazságszolgáltatáshoz és az információhoz való hozzáférést, valamint a nyilvánosság részvételét a döntéshozatalban; ezért felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és azok regionális és helyi hatóságait, hogy tartsák be az Aarhusi Egyezményben rögzített elveket és jogokat; emlékeztet arra, hogy a döntéshozatali folyamatban való minél nagyobb részvételük elérése érdekében elengedhetetlen a polgárok tájékoztatása jogaikról; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy proaktív módon indítson kampányt, amely tájékoztatja az uniós polgárokat az Aarhusi Egyezmény keretében az átláthatóság terén elért eredményekről és a már rendelkezésükre álló hatékony eszközökről, továbbá hogy tegyen eleget az uniós intézményekre vonatkozó rendelkezéseknek; felhívja a Bizottságot, hogy a vízszolgáltatások minőségének, fenntarthatóságának és költséghatékonyságának javítása eszközeként dolgozzon ki átláthatósági, elszámoltathatósági és részvételi kritériumokat; |
| --- | --- |

58.

emlékeztet arra, hogy az Aarhusi Egyezményben foglaltak szerint a környezetvédelemmel kapcsolatos ügyekben biztosítani kell az igazságszolgáltatáshoz és az információhoz való hozzáférést, valamint a nyilvánosság részvételét a döntéshozatalban; ezért felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és azok regionális és helyi hatóságait, hogy tartsák be az Aarhusi Egyezményben rögzített elveket és jogokat; emlékeztet arra, hogy a döntéshozatali folyamatban való minél nagyobb részvételük elérése érdekében elengedhetetlen a polgárok tájékoztatása jogaikról; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy proaktív módon indítson kampányt, amely tájékoztatja az uniós polgárokat az Aarhusi Egyezmény keretében az átláthatóság terén elért eredményekről és a már rendelkezésükre álló hatékony eszközökről, továbbá hogy tegyen eleget az uniós intézményekre vonatkozó rendelkezéseknek; felhívja a Bizottságot, hogy a vízszolgáltatások minőségének, fenntarthatóságának és költséghatékonyságának javítása eszközeként dolgozzon ki átláthatósági, elszámoltathatósági és részvételi kritériumokat;

| 59. | sürgeti a tagállamokat, valamint a regionális és helyi hatóságokat, hogy tegyenek lépéseket egy vízzel kapcsolatos valódi társadalmi megállapodás létrejötte érdekében az erőforrás rendelkezésre állásának, stabilitásának és biztonságos kezelésének biztosítása céljából, legfőképp a vízszolidaritási alapok létrehozásához vagy más társadalmi cselekvési mechanizmusokhoz hasonló szakpolitikák életbe léptetésével olyan emberek támogatása céljából, akik nem tudják megfizetni a víz- és higiéniai szolgáltatásokhoz való hozzáférést, úgy, hogy mindeközben az ellátás biztonságának követelménye teljesüljön és ne sérüljön a vízhez való emberi jog; minden tagállamot arra ösztönöz, hogy más uniós tagállamokban már létezők mintájára hozzon létre olyan társadalmi cselekvési mechanizmusokat, amelyek biztosítják az a valódi nehézségekkel küzdő állampolgárok számára az ivóvízellátást; |
| --- | --- |

59.

sürgeti a tagállamokat, valamint a regionális és helyi hatóságokat, hogy tegyenek lépéseket egy vízzel kapcsolatos valódi társadalmi megállapodás létrejötte érdekében az erőforrás rendelkezésre állásának, stabilitásának és biztonságos kezelésének biztosítása céljából, legfőképp a vízszolidaritási alapok létrehozásához vagy más társadalmi cselekvési mechanizmusokhoz hasonló szakpolitikák életbe léptetésével olyan emberek támogatása céljából, akik nem tudják megfizetni a víz- és higiéniai szolgáltatásokhoz való hozzáférést, úgy, hogy mindeközben az ellátás biztonságának követelménye teljesüljön és ne sérüljön a vízhez való emberi jog; minden tagállamot arra ösztönöz, hogy más uniós tagállamokban már létezők mintájára hozzon létre olyan társadalmi cselekvési mechanizmusokat, amelyek biztosítják az a valódi nehézségekkel küzdő állampolgárok számára az ivóvízellátást;

| 60. | felhívja az Európai Bizottságot, hogy szervezze meg a tagállamok közötti tapasztalatcserét a vízpolitika társadalmi dimenziójáról; |
| --- | --- |

60.

felhívja az Európai Bizottságot, hogy szervezze meg a tagállamok közötti tapasztalatcserét a vízpolitika társadalmi dimenziójáról;

| 61. | elítéli, hogy bizonyos tagállamokban kényszerítő intézkedésként tagadják meg a víz és a megfelelő higiénés körülmények nyújtását a hátrányos helyzetű és kiszolgáltatott közösségektől; emlékeztet, hogy egyes tagállamokban a hatóságok a közkutak elzárásával nehezítették meg a legkiszolgáltatottabb társadalmi csoportok vízhez való hozzáférését; |
| --- | --- |

61.

elítéli, hogy bizonyos tagállamokban kényszerítő intézkedésként tagadják meg a víz és a megfelelő higiénés körülmények nyújtását a hátrányos helyzetű és kiszolgáltatott közösségektől; emlékeztet, hogy egyes tagállamokban a hatóságok a közkutak elzárásával nehezítették meg a legkiszolgáltatottabb társadalmi csoportok vízhez való hozzáférését;

| 62. | megállapítja, hogy a tagállamoknak különleges figyelmet kell fordítaniuk a társadalom kiszolgáltatott csoportjainak szükségleteire, valamint arra, hogy megfizethető és elérhető, jó minőségű vizet biztosítsanak ezen rászorulóknak; |
| --- | --- |

62.

megállapítja, hogy a tagállamoknak különleges figyelmet kell fordítaniuk a társadalom kiszolgáltatott csoportjainak szükségleteire, valamint arra, hogy megfizethető és elérhető, jó minőségű vizet biztosítsanak ezen rászorulóknak;

| 63. | felkér minden egyes tagállamot, hogy jelöljön ki egy vízszolgáltatással foglalkozó ombudsmant annak biztosítása érdekében, hogy a vízzel kapcsolatos kérdéseket – például a vízszolgáltatás minőségére és a hozzáférésre vonatkozó panaszokat és javaslatokat – független szerv dolgozhassa fel; |
| --- | --- |

63.

felkér minden egyes tagállamot, hogy jelöljön ki egy vízszolgáltatással foglalkozó ombudsmant annak biztosítása érdekében, hogy a vízzel kapcsolatos kérdéseket – például a vízszolgáltatás minőségére és a hozzáférésre vonatkozó panaszokat és javaslatokat – független szerv dolgozhassa fel;

| 64. | bátorítja a vízszolgáltató vállalatokat, hogy a vízgazdálkodási ciklusból származó bevételt a vízszolgáltatások fenntartására és javítására, illetve a vízkészletek védelmére forgassák vissza; emlékeztet arra, hogy a vízszolgáltatás költségei megtérülésének elve magában foglalja a környezeti és az erőforrásköltségeket, miközben tiszteletben tartja mind a méltányosság, mind az átláthatóság elvét, mind pedig a vízhez való emberi jogot, valamint azt, hogy a tagállamok költségeik megtérítésére vonatkozó kötelezettségeiket a lehető legjobb módon teljesítik mindaddig, míg az nem veszélyezteti a víz-keretirányelv célkitűzéseinek elérését; azt javasolja, hogy vessenek véget azoknak a gyakorlatoknak, amelyekben a gazdasági forrásokat a vízügyi ágazattól vonják el annak érdekében, hogy más politikákat finanszírozzanak, többek között amikor a vízszámlába olyan koncessziós díjakat építenek be, amelyeket nem a vízügyi infrastruktúrára kívánnak fordítani; emlékeztet bizonyos tagállamok aggasztó infrastrukturális állapotára, ahol a nem megfelelő és elavult elosztóhálózat miatti szivárgások következtében elvész a víz, valamint sürgeti a tagállamokat, hogy erősítsék meg az infrastruktúrára, valamint egyéb vízszolgáltatásokra irányuló beruházásokat, ami a jövőben a vízhez való emberi jog garantálásának előfeltétele; |
| --- | --- |

64.

bátorítja a vízszolgáltató vállalatokat, hogy a vízgazdálkodási ciklusból származó bevételt a vízszolgáltatások fenntartására és javítására, illetve a vízkészletek védelmére forgassák vissza; emlékeztet arra, hogy a vízszolgáltatás költségei megtérülésének elve magában foglalja a környezeti és az erőforrásköltségeket, miközben tiszteletben tartja mind a méltányosság, mind az átláthatóság elvét, mind pedig a vízhez való emberi jogot, valamint azt, hogy a tagállamok költségeik megtérítésére vonatkozó kötelezettségeiket a lehető legjobb módon teljesítik mindaddig, míg az nem veszélyezteti a víz-keretirányelv célkitűzéseinek elérését; azt javasolja, hogy vessenek véget azoknak a gyakorlatoknak, amelyekben a gazdasági forrásokat a vízügyi ágazattól vonják el annak érdekében, hogy más politikákat finanszírozzanak, többek között amikor a vízszámlába olyan koncessziós díjakat építenek be, amelyeket nem a vízügyi infrastruktúrára kívánnak fordítani; emlékeztet bizonyos tagállamok aggasztó infrastrukturális állapotára, ahol a nem megfelelő és elavult elosztóhálózat miatti szivárgások következtében elvész a víz, valamint sürgeti a tagállamokat, hogy erősítsék meg az infrastruktúrára, valamint egyéb vízszolgáltatásokra irányuló beruházásokat, ami a jövőben a vízhez való emberi jog garantálásának előfeltétele;

| 65. | felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa, hogy az illetékes hatóságok könnyen hozzáférhető és érthető formában az érintett polgárok rendelkezésére bocsássák a vízminőséggel és a vízgazdálkodással kapcsolatos összes információt, valamint hogy a polgárokat bármely vízgazdálkodási projektről megfelelő időben részletesen tájékoztassák, és konzultáljanak velük; emellett úgy véli, hogy a Bizottság által indított nyilvános konzultációban a résztvevők 80 %-a elengedhetetlennek tartotta a vízminőség-ellenőrzés átláthatóságának javítását; |
| --- | --- |

65.

felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa, hogy az illetékes hatóságok könnyen hozzáférhető és érthető formában az érintett polgárok rendelkezésére bocsássák a vízminőséggel és a vízgazdálkodással kapcsolatos összes információt, valamint hogy a polgárokat bármely vízgazdálkodási projektről megfelelő időben részletesen tájékoztassák, és konzultáljanak velük; emellett úgy véli, hogy a Bizottság által indított nyilvános konzultációban a résztvevők 80 %-a elengedhetetlennek tartotta a vízminőség-ellenőrzés átláthatóságának javítását;

| 66. | felszólítja a Bizottságot, hogy körültekintően ellenőrizze a vízgazdálkodási projektek közvetlen és közvetett uniós támogatásának felhasználását, és biztosítsa, hogy e támogatásokat csak olyan projektek esetében használják fel, amelyekre szánták őket, figyelembe véve azt is, hogy a víz kiemelt szerepet játszik az uniós polgárok közötti egyenlőtlenségek csökkentésében és az EU társadalmi, gazdasági és területi kohéziójának erősítésében; e tekintetben felhívja a Számvevőszéket, hogy ellenőrizze a hatékonysági és a fenntarthatósági szempontok megfelelő teljesülését; |
| --- | --- |

66.

felszólítja a Bizottságot, hogy körültekintően ellenőrizze a vízgazdálkodási projektek közvetlen és közvetett uniós támogatásának felhasználását, és biztosítsa, hogy e támogatásokat csak olyan projektek esetében használják fel, amelyekre szánták őket, figyelembe véve azt is, hogy a víz kiemelt szerepet játszik az uniós polgárok közötti egyenlőtlenségek csökkentésében és az EU társadalmi, gazdasági és területi kohéziójának erősítésében; e tekintetben felhívja a Számvevőszéket, hogy ellenőrizze a hatékonysági és a fenntarthatósági szempontok megfelelő teljesülését;

| 67. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a kiegyensúlyozott vízgazdálkodással kapcsolatos beruházások jelenlegi hiányát, figyelembe véve, hogy a víz az uniós polgárok közös kincse; |
| --- | --- |

67.

felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a kiegyensúlyozott vízgazdálkodással kapcsolatos beruházások jelenlegi hiányát, figyelembe véve, hogy a víz az uniós polgárok közös kincse;

| 68. | felszólít ezért a vízszolgáltatók közötti fokozottabb átláthatóságra, különösen egy magán és állami irányítási kódex kidolgozása révén az uniós vízszolgáltató vállalatok számára; ennek a kódexnek a hatékonyság elvén kell alapulnia, és minden esetben összhangban kell lennie a víz-keretirányelv környezettel, gazdasággal, infrastruktúrával és a nyilvánosság részvételével kapcsolatos rendelkezéseivel; felszólít továbbá egy nemzeti szabályozó szerv létrehozására; |
| --- | --- |

68.

felszólít ezért a vízszolgáltatók közötti fokozottabb átláthatóságra, különösen egy magán és állami irányítási kódex kidolgozása révén az uniós vízszolgáltató vállalatok számára; ennek a kódexnek a hatékonyság elvén kell alapulnia, és minden esetben összhangban kell lennie a víz-keretirányelv környezettel, gazdasággal, infrastruktúrával és a nyilvánosság részvételével kapcsolatos rendelkezéseivel; felszólít továbbá egy nemzeti szabályozó szerv létrehozására;

| 69. | kéri a Bizottságot, hogy tartsa tiszteletben a szubszidiaritás elvét és a vízzel kapcsolatos hatásköröket és felelősségi köröket mind a különböző kormányzati szintek, mind a vízszolgáltatásokat (természetes vízforrások kezelését és állagmegőrzését);irányító helyi vízszövetségek tekintetében; |
| --- | --- |

69.

kéri a Bizottságot, hogy tartsa tiszteletben a szubszidiaritás elvét és a vízzel kapcsolatos hatásköröket és felelősségi köröket mind a különböző kormányzati szintek, mind a vízszolgáltatásokat (természetes vízforrások kezelését és állagmegőrzését);irányító helyi vízszövetségek tekintetében;

| 70. | sajnálatosnak tartja, hogy a tagállamokban még mindig nem hajtották végre teljes mértékben a települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelvet; arra szólít fel, hogy az uniós pénzügyi forrásokat kiemelten azon területeken – többek között a szennyvízkezelés terén – használják fel, ahol az uniós környezetvédelmi jogszabályokat nem tartják tiszteletben; megállapítja, hogy a megfelelési arány magasabbnak bizonyult ott, ahol a költségek megtérültek és alkalmazták „a szennyező fizet” elvet, és felhívja a Bizottságot, hogy a környezet magas szintű védelmének és minősége javításának érdekében vizsgálja felül a jelenlegi eszközök megfelelőségét; |
| --- | --- |

70.

sajnálatosnak tartja, hogy a tagállamokban még mindig nem hajtották végre teljes mértékben a települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelvet; arra szólít fel, hogy az uniós pénzügyi forrásokat kiemelten azon területeken – többek között a szennyvízkezelés terén – használják fel, ahol az uniós környezetvédelmi jogszabályokat nem tartják tiszteletben; megállapítja, hogy a megfelelési arány magasabbnak bizonyult ott, ahol a költségek megtérültek és alkalmazták „a szennyező fizet” elvet, és felhívja a Bizottságot, hogy a környezet magas szintű védelmének és minősége javításának érdekében vizsgálja felül a jelenlegi eszközök megfelelőségét;

| 71. | rámutat, hogy vízügyi területen a szolgáltatói ágazat óriási potenciált rejt a munkahelyteremtésre a környezeti integráció révén, valamint az innováció előmozdítására az ágazatok közötti technológiai átvitel, illetve az egész vízgazdálkodási ciklusra kiterjedően megvalósuló kutatás, fejlesztés és innováció révén; arra szólít fel ezért, hogy fordítsanak különös figyelmet a víz megújuló energiaként történő fenntartható felhasználásának fellendítésére; |
| --- | --- |

71.

rámutat, hogy vízügyi területen a szolgáltatói ágazat óriási potenciált rejt a munkahelyteremtésre a környezeti integráció révén, valamint az innováció előmozdítására az ágazatok közötti technológiai átvitel, illetve az egész vízgazdálkodási ciklusra kiterjedően megvalósuló kutatás, fejlesztés és innováció révén; arra szólít fel ezért, hogy fordítsanak különös figyelmet a víz megújuló energiaként történő fenntartható felhasználásának fellendítésére;

| 72. | ösztönzi a Bizottságot, hogy különösen az érzékeny tevékenységek és területek védelme érdekében dolgozzon ki a kezelt szennyvíz újrafelhasználásáról szóló európai jogi keretet; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy segítse elő a különböző tagállamok egészségügyi ügynökségei közötti tapasztalatcserét; |
| --- | --- |

72.

ösztönzi a Bizottságot, hogy különösen az érzékeny tevékenységek és területek védelme érdekében dolgozzon ki a kezelt szennyvíz újrafelhasználásáról szóló európai jogi keretet; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy segítse elő a különböző tagállamok egészségügyi ügynökségei közötti tapasztalatcserét;

| 73. | sürgeti a Bizottságot, hogy a víz-keretirányelv bármely felülvizsgálata során biztosítsa, hogy a víz megfizethetőségével kapcsolatos problémák mennyiségi értékelése váljon a tagállamok víz-keretirányelv végrehajtására vonatkozó jelentéstételének kötelező követelményévé; |
| --- | --- |

73.

sürgeti a Bizottságot, hogy a víz-keretirányelv bármely felülvizsgálata során biztosítsa, hogy a víz megfizethetőségével kapcsolatos problémák mennyiségi értékelése váljon a tagállamok víz-keretirányelv végrehajtására vonatkozó jelentéstételének kötelező követelményévé;

| 74. | kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg annak lehetőségét, hogy az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (Eurofound) a 28 tagállamban nyomon követhesse a víz megfizethetőségével kapcsolatos kérdéseket, és jelentést készítsen azokról; |
| --- | --- |

74.

kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg annak lehetőségét, hogy az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (Eurofound) a 28 tagállamban nyomon követhesse a víz megfizethetőségével kapcsolatos kérdéseket, és jelentést készítsen azokról;

| 75. | emlékeztet arra, hogy a megfelelő vízgazdálkodás mind ökológiai, mind környezetvédelmi szempontból kiemelt feladat lesz az elkövetkező évtizedek során, mert energetikai és mezőgazdasági követelményeket teljesít, továbbá gazdasági és társadalmi szükségleteket elégít ki; |
| --- | --- |

75.

emlékeztet arra, hogy a megfelelő vízgazdálkodás mind ökológiai, mind környezetvédelmi szempontból kiemelt feladat lesz az elkövetkező évtizedek során, mert energetikai és mezőgazdasági követelményeket teljesít, továbbá gazdasági és társadalmi szükségleteket elégít ki;

A szennyezés költségeinek internalizálása

| 76. | emlékeztet arra, hogy a vízszámlákon keresztül az uniós polgárok viselik a víztisztítás és vízkezelés költségeit, és hangsúlyozza, hogy olyan szakpolitikák életbe léptetése, amelyek hatékonyan egyesítik és hangolják össze a vízkészletek védelmével kapcsolatos célkitűzéseket a költségmegtakarítási módszerekkel, mint például a „forrásnál történő ellenőrzés”, hatékonyabbak és pénzügyi szempontból előnyben részesítettek; emlékeztet, hogy az Európai Környezetvédelmi Ügynökségnek a természet állapotáról szóló 2015-ös jelentése szerint a mezőgazdaság által okozott széles körű szennyezés a folyók és a parti tengervizek több mint 40 %-át érinti, 20–25 % százalékuk pedig pontszerű forrásokból, például ipari létesítményekből, szennyvízelvezető rendszerekből és szennyvíztisztító hálózatokból származó szennyezéseknek van kitéve; kiemeli a víz-keretirányelv és az ivóvíz-irányelv tényleges végrehajtásának, a végrehajtás tekintetében a jobb koordináció, a jogszabályalkotás során a nagyobb koherencia, valamint olyan proaktív intézkedések foganatosításának fontosságát, amelyek célja a vízkészletek megmentése és a vízgazdálkodás hatékonyságának lényeges növelése minden területen és ágazatban (az iparban, a háztartásokban, a mezőgazdaságban és az elosztási hálózatokban egyaránt); emlékeztet arra, hogy a természeti területek, mint például az édesvízi ökoszisztémák fenntartható védelmének biztosítása szintén kulcsfontosságú a fejlődéshez, és döntő az ivóvízellátás biztosításához, valamint a polgárokra és a gazdasági szereplőkre háruló költségek csökkentéséhez; |
| --- | --- |

76.

emlékeztet arra, hogy a vízszámlákon keresztül az uniós polgárok viselik a víztisztítás és vízkezelés költségeit, és hangsúlyozza, hogy olyan szakpolitikák életbe léptetése, amelyek hatékonyan egyesítik és hangolják össze a vízkészletek védelmével kapcsolatos célkitűzéseket a költségmegtakarítási módszerekkel, mint például a „forrásnál történő ellenőrzés”, hatékonyabbak és pénzügyi szempontból előnyben részesítettek; emlékeztet, hogy az Európai Környezetvédelmi Ügynökségnek a természet állapotáról szóló 2015-ös jelentése szerint a mezőgazdaság által okozott széles körű szennyezés a folyók és a parti tengervizek több mint 40 %-át érinti, 20–25 % százalékuk pedig pontszerű forrásokból, például ipari létesítményekből, szennyvízelvezető rendszerekből és szennyvíztisztító hálózatokból származó szennyezéseknek van kitéve; kiemeli a víz-keretirányelv és az ivóvíz-irányelv tényleges végrehajtásának, a végrehajtás tekintetében a jobb koordináció, a jogszabályalkotás során a nagyobb koherencia, valamint olyan proaktív intézkedések foganatosításának fontosságát, amelyek célja a vízkészletek megmentése és a vízgazdálkodás hatékonyságának lényeges növelése minden területen és ágazatban (az iparban, a háztartásokban, a mezőgazdaságban és az elosztási hálózatokban egyaránt); emlékeztet arra, hogy a természeti területek, mint például az édesvízi ökoszisztémák fenntartható védelmének biztosítása szintén kulcsfontosságú a fejlődéshez, és döntő az ivóvízellátás biztosításához, valamint a polgárokra és a gazdasági szereplőkre háruló költségek csökkentéséhez;

Az uniós kül- és fejlesztési politika a vízügyi ágazatban

| 77. | hangsúlyozza, hogy az uniós fejlesztési politikáknak teljes mértékben magukban kell foglalniuk a vízhez és a megfelelő higiénés körülményekhez való egyetemes hozzáférést az egyes országok vízszolgáltatói és munkatársai közötti szolidaritáson alapuló közszektoron belüli és köz-magán társulások előmozdításán keresztül, és számos eszközt kell felhasználniuk a bevált gyakorlatok és a tudástranszfer támogatásán keresztül az ágazaton belüli együttműködési programok kidolgozásáig; megismétli, hogy a tagállamok fejlesztési politikáinak el kell ismerniük a biztonságos ivóvízhez és a megfelelő higiénés körülményekhez való hozzáférés emberi jogi dimenzióját, valamint hogy a jogokon alapuló megközelítés szükségessé teszi a jogszabályi keretek támogatását, a finanszírozást és a civil társadalom szerepének megerősítését is e jogok gyakorlatban való érvényesítésének érdekében; |
| --- | --- |

77.

hangsúlyozza, hogy az uniós fejlesztési politikáknak teljes mértékben magukban kell foglalniuk a vízhez és a megfelelő higiénés körülményekhez való egyetemes hozzáférést az egyes országok vízszolgáltatói és munkatársai közötti szolidaritáson alapuló közszektoron belüli és köz-magán társulások előmozdításán keresztül, és számos eszközt kell felhasználniuk a bevált gyakorlatok és a tudástranszfer támogatásán keresztül az ágazaton belüli együttműködési programok kidolgozásáig; megismétli, hogy a tagállamok fejlesztési politikáinak el kell ismerniük a biztonságos ivóvízhez és a megfelelő higiénés körülményekhez való hozzáférés emberi jogi dimenzióját, valamint hogy a jogokon alapuló megközelítés szükségessé teszi a jogszabályi keretek támogatását, a finanszírozást és a civil társadalom szerepének megerősítését is e jogok gyakorlatban való érvényesítésének érdekében;

| 78. | újra megerősíti, hogy az elegendő mennyiségű és megfelelő minőségű ivóvízhez való hozzáférés alapvető emberi jog, és úgy véli, hogy a nemzeti kormányok kötelessége ennek biztosítása; |
| --- | --- |

78.

újra megerősíti, hogy az elegendő mennyiségű és megfelelő minőségű ivóvízhez való hozzáférés alapvető emberi jog, és úgy véli, hogy a nemzeti kormányok kötelessége ennek biztosítása;

| 79. | a hatályos uniós jogszabályoknak és az azokban foglalt követelményeknek megfelelően kiemeli az Unión belüli, valamint az Unió határain kívüli víz és vízkészletek minősége, tisztasága és biztonsága rendszeres értékelésének fontosságát; |
| --- | --- |

79.

a hatályos uniós jogszabályoknak és az azokban foglalt követelményeknek megfelelően kiemeli az Unión belüli, valamint az Unió határain kívüli víz és vízkészletek minősége, tisztasága és biztonsága rendszeres értékelésének fontosságát;

| 80. | kiemeli, hogy a biztonságos ivóvíz és a megfelelő higiénés körülmények biztosítására nyújtott támogatásnak elsőbbséget kell élveznie az uniós források elosztása és a támogatások programozása során; felhívja a Bizottságot, hogy biztosítson megfelelő pénzügyi támogatást a vízügyi kapacitásbővítési intézkedésekhez, a meglévő nemzetközi platformokra és kezdeményezésekre támaszkodva, és együttműködve azokkal; |
| --- | --- |

80.

kiemeli, hogy a biztonságos ivóvíz és a megfelelő higiénés körülmények biztosítására nyújtott támogatásnak elsőbbséget kell élveznie az uniós források elosztása és a támogatások programozása során; felhívja a Bizottságot, hogy biztosítson megfelelő pénzügyi támogatást a vízügyi kapacitásbővítési intézkedésekhez, a meglévő nemzetközi platformokra és kezdeményezésekre támaszkodva, és együttműködve azokkal;

| 81. | hangsúlyozza, hogy a vízellátási, szennyvízkezelési és higiéniai (WASH) ágazatoknak kiemelt elsőbbséget kell élvezniük mind a hivatalos fejlesztési támogatások (ODA) terén, mind a nemzeti költségvetésekben; emlékeztet arra, hogy a vízgazdálkodás kollektív felelősség; a segélynyújtás különböző módjait illetően támogatja a nyitottságot, ám elvárja a fejlesztéshatékonyság és a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia alapelveinek szigorú betartását, a szegénység felszámolásának folyamatos középpontba helyezését, valamint a fejlesztési hatás maximalizálását; ebben a tekintetben támogatja a helyi közösségek bevonását a fejlődő országokban induló projektek megvalósításába, valamint a közösségi tulajdon elvét; |
| --- | --- |

81.

hangsúlyozza, hogy a vízellátási, szennyvízkezelési és higiéniai (WASH) ágazatoknak kiemelt elsőbbséget kell élvezniük mind a hivatalos fejlesztési támogatások (ODA) terén, mind a nemzeti költségvetésekben; emlékeztet arra, hogy a vízgazdálkodás kollektív felelősség; a segélynyújtás különböző módjait illetően támogatja a nyitottságot, ám elvárja a fejlesztéshatékonyság és a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia alapelveinek szigorú betartását, a szegénység felszámolásának folyamatos középpontba helyezését, valamint a fejlesztési hatás maximalizálását; ebben a tekintetben támogatja a helyi közösségek bevonását a fejlődő országokban induló projektek megvalósításába, valamint a közösségi tulajdon elvét;

| 82. | hangsúlyozza, hogy bár a biztonságos ivóvízre vonatkozó millenniumi fejlesztési cél elérése irányában stabil a haladás, világszerte 748 millió ember nem fér hozzá a jobb vízellátáshoz, és becslések szerint legalább 1,8 milliárdan fekáliával szennyezett vizet fogyasztanak, a megfelelő higiénés körülmények biztosításának célja pedig messze van még a teljesítéstől; |
| --- | --- |

82.

hangsúlyozza, hogy bár a biztonságos ivóvízre vonatkozó millenniumi fejlesztési cél elérése irányában stabil a haladás, világszerte 748 millió ember nem fér hozzá a jobb vízellátáshoz, és becslések szerint legalább 1,8 milliárdan fekáliával szennyezett vizet fogyasztanak, a megfelelő higiénés körülmények biztosításának célja pedig messze van még a teljesítéstől;

| 83. | emlékeztet arra, hogy a felszín alatti vízzel való fenntartható gazdálkodás biztosítása elengedhetetlen a szegénység csökkentéséhez és a közös jólét eléréséhez, mivel a felszín alatti víz a városban és vidéken élő szegények számára a tiszta ivóvízhez jutás potenciális forrása; |
| --- | --- |

83.

emlékeztet arra, hogy a felszín alatti vízzel való fenntartható gazdálkodás biztosítása elengedhetetlen a szegénység csökkentéséhez és a közös jólét eléréséhez, mivel a felszín alatti víz a városban és vidéken élő szegények számára a tiszta ivóvízhez jutás potenciális forrása;

| 84. | felszólítja a Bizottságot, hogy a vizet a fenntartható mezőgazdasággal együtt vegye fel a Változtatási program pontjai közé; |
| --- | --- |

84.

felszólítja a Bizottságot, hogy a vizet a fenntartható mezőgazdasággal együtt vegye fel a Változtatási program pontjai közé;

| 85. | úgy véli, hogy a víz kérdését kell helyezni a 2015. év két legnagyobb nemzetközi eseménye – a 2015 utáni menetrendről, valamint az éghajlatváltozásról (COP21) szóló csúcstalálkozók – előkészítésére irányuló tevékenységek középpontjába; határozottan támogatja a 6. fejlesztési cél – a víz rendelkezésre állása, valamint a fenntartható vízgazdálkodásnak és a megfelelő higiénés körülményeknek a 2030-ig mindenki számára történő biztosítása – felvételét a 2015 szeptemberében elfogadandó fenntartható fejlesztési célok közé; megismétli, hogy a szegénységnek a 2015 utáni időszakra vonatkozó folyamat révén történő felszámolása csak akkor lehetséges, ha biztosítjuk, hogy mindenki mindenhol hozzáférjen a tiszta vízhez és az alapvető higiénés körülményekhez; hangsúlyozza, hogy az összes fenntartható fejlődési cél megvalósításához a jelenleginél sokkal több támogatást kell mobilizálni a fejlesztésre mind a fejlett, mint a fejlődő országokból; globális felügyeleti mechanizmus kialakítására szólít fel, hogy valamennyi országban nyomon követhetők legyenek a biztonságos ivóvízhez való egyetemes hozzáférés, a víztartalékok fenntartható használata és fejlesztése és a méltányos, részvételen alapuló és elszámoltatható vízügyi kormányzás terén eddig elért eredmények; sürgeti az Európai Bizottságot, hogy biztosítsa a segély hatékony módon történő felhasználását, valamint azt, hogy a segély célirányosabban a vízszolgáltatás, szennyvízkezelési és higiéniai ágazatokba (WASH) kerüljön a 2015 utáni fejlesztési menetrend távlatában; |
| --- | --- |

85.

úgy véli, hogy a víz kérdését kell helyezni a 2015. év két legnagyobb nemzetközi eseménye – a 2015 utáni menetrendről, valamint az éghajlatváltozásról (COP21) szóló csúcstalálkozók – előkészítésére irányuló tevékenységek középpontjába; határozottan támogatja a 6. fejlesztési cél – a víz rendelkezésre állása, valamint a fenntartható vízgazdálkodásnak és a megfelelő higiénés körülményeknek a 2030-ig mindenki számára történő biztosítása – felvételét a 2015 szeptemberében elfogadandó fenntartható fejlesztési célok közé; megismétli, hogy a szegénységnek a 2015 utáni időszakra vonatkozó folyamat révén történő felszámolása csak akkor lehetséges, ha biztosítjuk, hogy mindenki mindenhol hozzáférjen a tiszta vízhez és az alapvető higiénés körülményekhez; hangsúlyozza, hogy az összes fenntartható fejlődési cél megvalósításához a jelenleginél sokkal több támogatást kell mobilizálni a fejlesztésre mind a fejlett, mint a fejlődő országokból; globális felügyeleti mechanizmus kialakítására szólít fel, hogy valamennyi országban nyomon követhetők legyenek a biztonságos ivóvízhez való egyetemes hozzáférés, a víztartalékok fenntartható használata és fejlesztése és a méltányos, részvételen alapuló és elszámoltatható vízügyi kormányzás terén eddig elért eredmények; sürgeti az Európai Bizottságot, hogy biztosítsa a segély hatékony módon történő felhasználását, valamint azt, hogy a segély célirányosabban a vízszolgáltatás, szennyvízkezelési és higiéniai ágazatokba (WASH) kerüljön a 2015 utáni fejlesztési menetrend távlatában;

| 86. | kiemeli, hogy az éghajlatváltozás miatt egyre növekszik a vízhiány veszélye; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a COP21 témái közé vegyék fel a vízkészletekkel való stratégiai gazdálkodást és hosszú távú alkalmazkodási terveket annak érdekében, hogy a jövőbeni globális éghajlat-változási megállapodás a vízzel kapcsolatban az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenállóképes megközelítést foglaljon magában; hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenállóképes vízügyi infrastruktúra kulcsfontosságú a fejlődéshez és a szegénység csökkentéséhez; megismétli, hogy az éghajlatváltozás következményeinek mérséklésére irányuló folyamatos erőfeszítések, valamint a vízkészletekkel való gazdálkodás fejlesztése nélkül veszélybe kerülhetnek a szegénység csökkentésére vonatkozó célkitűzések, a millenniumi fejlesztési célok és a fenntartható fejlődés valamennyi gazdasági, társadalmi és környezeti dimenziója tekintetében; |
| --- | --- |

86.

kiemeli, hogy az éghajlatváltozás miatt egyre növekszik a vízhiány veszélye; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a COP21 témái közé vegyék fel a vízkészletekkel való stratégiai gazdálkodást és hosszú távú alkalmazkodási terveket annak érdekében, hogy a jövőbeni globális éghajlat-változási megállapodás a vízzel kapcsolatban az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenállóképes megközelítést foglaljon magában; hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenállóképes vízügyi infrastruktúra kulcsfontosságú a fejlődéshez és a szegénység csökkentéséhez; megismétli, hogy az éghajlatváltozás következményeinek mérséklésére irányuló folyamatos erőfeszítések, valamint a vízkészletekkel való gazdálkodás fejlesztése nélkül veszélybe kerülhetnek a szegénység csökkentésére vonatkozó célkitűzések, a millenniumi fejlesztési célok és a fenntartható fejlődés valamennyi gazdasági, társadalmi és környezeti dimenziója tekintetében;

| 87. | aggodalommal jegyzi meg, hogy a fejlődő világban a vízhez és a megfelelő higiénés körülményekhez való hozzáférés hiánya még inkább sújtja a lányokat és a nőket, különösen az iskoláskorúakat, amennyiben az iskolából való távolmaradás és lemorzsolódás aránya összefüggésben áll a tiszta, biztonságos és elérhető higiénés körülmények hiányával; |
| --- | --- |

87.

aggodalommal jegyzi meg, hogy a fejlődő világban a vízhez és a megfelelő higiénés körülményekhez való hozzáférés hiánya még inkább sújtja a lányokat és a nőket, különösen az iskoláskorúakat, amennyiben az iskolából való távolmaradás és lemorzsolódás aránya összefüggésben áll a tiszta, biztonságos és elérhető higiénés körülmények hiányával;

| 88. | felhív arra, hogy az uniós és tagállami források elosztásakor vegyék figyelembe a biztonságos ivóvízhez és a megfelelő higiénés körülményekhez való hozzáférés emberi jogával foglalkozó különleges ENSZ-előadó ajánlását, különös tekintettel a kisléptékű infrastruktúra előnyben részesítésére, valamint arra, hogy több forrást kell szentelni a működtetésre és fenntartásra, a kapacitásépítésre és a tájékoztatásra; |
| --- | --- |

88.

felhív arra, hogy az uniós és tagállami források elosztásakor vegyék figyelembe a biztonságos ivóvízhez és a megfelelő higiénés körülményekhez való hozzáférés emberi jogával foglalkozó különleges ENSZ-előadó ajánlását, különös tekintettel a kisléptékű infrastruktúra előnyben részesítésére, valamint arra, hogy több forrást kell szentelni a működtetésre és fenntartásra, a kapacitásépítésre és a tájékoztatásra;

| 89. | aggodalommal jegyzi meg, hogy a megfelelő higiénés körülményekhez való hozzáférés emberi jogával foglalkozó különleges ENSZ-előadó szerint a nyomornegyedekben élőknek általában többet kell fizetniük, mint a szabályos településeken élőknek, miközben szabályozatlan, rossz minőségű szolgáltatásokban részesülnek; sürgeti a fejlődő országokat, hogy kezeljék kiemelten a hátrányos helyzetű és elszigetelt emberek számára nyújtott szolgáltatásokat a költségvetési források elosztása során; |
| --- | --- |

89.

aggodalommal jegyzi meg, hogy a megfelelő higiénés körülményekhez való hozzáférés emberi jogával foglalkozó különleges ENSZ-előadó szerint a nyomornegyedekben élőknek általában többet kell fizetniük, mint a szabályos településeken élőknek, miközben szabályozatlan, rossz minőségű szolgáltatásokban részesülnek; sürgeti a fejlődő országokat, hogy kezeljék kiemelten a hátrányos helyzetű és elszigetelt emberek számára nyújtott szolgáltatásokat a költségvetési források elosztása során;

| 90. | emlékeztet, hogy az Egészségügyi Világszervezet nyilatkozata szerint – normális esetben, a legújabb innovatív vízkezelési és víztakarékossági technológiák alkalmazása nélkül – fejenként napi 100–200 liter víz az ideális, de megjegyzi, hogy 50–100 liter vízre van szükség a legalapvetőbb szükségletek kielégítéséhez és az egészségügyi kockázatok minimálisra csökkentéséhez; rámutat, hogy az elismert alapvető emberi jogoknak megfelelően a népesség alap-vízellátási szükségletének kielégítéséhez nélkülözhetetlen az egy főre jutó minimumkvóta megállapítása; |
| --- | --- |

90.

emlékeztet, hogy az Egészségügyi Világszervezet nyilatkozata szerint – normális esetben, a legújabb innovatív vízkezelési és víztakarékossági technológiák alkalmazása nélkül – fejenként napi 100–200 liter víz az ideális, de megjegyzi, hogy 50–100 liter vízre van szükség a legalapvetőbb szükségletek kielégítéséhez és az egészségügyi kockázatok minimálisra csökkentéséhez; rámutat, hogy az elismert alapvető emberi jogoknak megfelelően a népesség alap-vízellátási szükségletének kielégítéséhez nélkülözhetetlen az egy főre jutó minimumkvóta megállapítása;

| 91. | hangsúlyozza, hogy az alap-vízellátáshoz való hozzáférés követelményének elvitathatatlan alapvető emberi jognak kell lennie, amelyet implicit és kifejezett módon megerősít a nemzetközi jog, a nyilatkozatok és az államok gyakorlata; |
| --- | --- |

91.

hangsúlyozza, hogy az alap-vízellátáshoz való hozzáférés követelményének elvitathatatlan alapvető emberi jognak kell lennie, amelyet implicit és kifejezett módon megerősít a nemzetközi jog, a nyilatkozatok és az államok gyakorlata;

| 92. | kéri a kormányokat, a nemzetközi segélyszervezeteket, a nem kormányzati szervezeteket és helyi közösségeket, hogy munkálkodjanak annak elérése érdekében, hogy mindenki rendelkezzen az alap-vízellátáshoz való hozzáféréssel, és hogy biztosítsák a vízhez való emberi jog érvényesülését; |
| --- | --- |

92.

kéri a kormányokat, a nemzetközi segélyszervezeteket, a nem kormányzati szervezeteket és helyi közösségeket, hogy munkálkodjanak annak elérése érdekében, hogy mindenki rendelkezzen az alap-vízellátáshoz való hozzáféréssel, és hogy biztosítsák a vízhez való emberi jog érvényesülését;

| 93. | felkéri a tagállamokat, hogy az Egészségügyi Világszervezet iránymutatásai alapján vezessenek be olyan árpolitikát, amely tiszteletben tartja az embereknek a minimális mennyiségű, az élethez nélkülözhetetlen vízhez való jogát, és amely a felhasznált vízmennyiséggel arányosan emelkedő ár alkalmazásával bünteti a pazarlást; |
| --- | --- |

93.

felkéri a tagállamokat, hogy az Egészségügyi Világszervezet iránymutatásai alapján vezessenek be olyan árpolitikát, amely tiszteletben tartja az embereknek a minimális mennyiségű, az élethez nélkülözhetetlen vízhez való jogát, és amely a felhasznált vízmennyiséggel arányosan emelkedő ár alkalmazásával bünteti a pazarlást;

| 94. | ésszerű vízfogyasztást biztosító intézkedések meghozatalára ösztönöz a pazarlás elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

94.

ésszerű vízfogyasztást biztosító intézkedések meghozatalára ösztönöz a pazarlás elkerülése érdekében;

| 95. | elismerését fejezi ki azon vízszolgáltatóknak, amelyek éves forgalmuk bizonyos százalékát vízgazdálkodási partnerségek támogatására fordítják a fejlődő országokban, és arra ösztönzi a tagállamokat és az Uniót, hogy teremtsék meg az ilyen partnerségek kialakításához szükséges jogi keretet; |
| --- | --- |

95.

elismerését fejezi ki azon vízszolgáltatóknak, amelyek éves forgalmuk bizonyos százalékát vízgazdálkodási partnerségek támogatására fordítják a fejlődő országokban, és arra ösztönzi a tagállamokat és az Uniót, hogy teremtsék meg az ilyen partnerségek kialakításához szükséges jogi keretet;

| 96. | felhív a külső segítségnyújtás révén megvalósított projektek hatékony felügyeletére; hangsúlyozza a finanszírozási stratégiák és költségvetések ellenőrzésének szükségességét annak biztosítása érdekében, hogy az elkülönített forrásokból a vízhez való hozzáférés terén fennálló eltéréseket és egyenlőtlenségeket orvosolják, tiszteletben tartva a megkülönböztetésmentességhez, az információhoz való hozzáféréshez, valamint a részvételhez való emberi jogi elveit; |
| --- | --- |

96.

felhív a külső segítségnyújtás révén megvalósított projektek hatékony felügyeletére; hangsúlyozza a finanszírozási stratégiák és költségvetések ellenőrzésének szükségességét annak biztosítása érdekében, hogy az elkülönített forrásokból a vízhez való hozzáférés terén fennálló eltéréseket és egyenlőtlenségeket orvosolják, tiszteletben tartva a megkülönböztetésmentességhez, az információhoz való hozzáféréshez, valamint a részvételhez való emberi jogi elveit;

| 97. | felkéri a Bizottságot, hogy az Európai Befektetési Terv keretei között részesítse előnyben az elöregedő ivóvízhálózat felújítását oly módon, hogy az erre irányuló terveket felveszi az uniós projektek listájára, e tekintetben hangsúlyozza e projekteknek a nem áttelepíthető munkahelyekre esetlegesen kifejtett húzóhatását, segítve ezzel az európai környezetbarát gazdaság ösztönzését; |
| --- | --- |

97.

felkéri a Bizottságot, hogy az Európai Befektetési Terv keretei között részesítse előnyben az elöregedő ivóvízhálózat felújítását oly módon, hogy az erre irányuló terveket felveszi az uniós projektek listájára, e tekintetben hangsúlyozza e projekteknek a nem áttelepíthető munkahelyekre esetlegesen kifejtett húzóhatását, segítve ezzel az európai környezetbarát gazdaság ösztönzését;

| 98. | felhívja a Bizottságot, hogy segítse a hálózatok állapotfelmérésének tagállami megvalósításához szükséges ismeretek megosztását, lehetővé téve ezáltal a felújítási munkák megkezdését a pazarlás megszüntetése érdekében; |
| --- | --- |

98.

felhívja a Bizottságot, hogy segítse a hálózatok állapotfelmérésének tagállami megvalósításához szükséges ismeretek megosztását, lehetővé téve ezáltal a felújítási munkák megkezdését a pazarlás megszüntetése érdekében;

| 99. | a fogyasztók vízzel kapcsolatos jobb tájékoztatása és a vízkészlet gazdaságosabb felhasználásának elősegítése érdekében kéri az átláthatóság növelését; e tekintetben ösztönzi a Bizottságot, hogy folytassa a tagállamok bevonásával végzett munkáját a vízzel kapcsolatos információs rendszer létrehozására vonatkozó nemzeti tapasztalatok cseréjét illetően; |
| --- | --- |

99.

a fogyasztók vízzel kapcsolatos jobb tájékoztatása és a vízkészlet gazdaságosabb felhasználásának elősegítése érdekében kéri az átláthatóság növelését; e tekintetben ösztönzi a Bizottságot, hogy folytassa a tagállamok bevonásával végzett munkáját a vízzel kapcsolatos információs rendszer létrehozására vonatkozó nemzeti tapasztalatok cseréjét illetően;

| 100. | felhívja a Bizottságot, hogy a vízzel és a higiéniával kapcsolatos nemzetközi együttműködések keretében tanulmányozza a pénzügyi támogatási eszközök európai szintű kiterjesztésének a lehetőségét; |
| --- | --- |

100.

felhívja a Bizottságot, hogy a vízzel és a higiéniával kapcsolatos nemzetközi együttműködések keretében tanulmányozza a pénzügyi támogatási eszközök európai szintű kiterjesztésének a lehetőségét;

| 101. | hangsúlyozza, hogy a vízforrásokkal való hatékony és méltányos gazdálkodás a helyi önkormányzatok szolgáltatási képességein múlik; ezért felhívja az Uniót, hogy továbbra is támogassa a fejlődő országokban a vízügyi kormányzás és infrastruktúra megerősítését, különös figyelmet fordítva a veszélyeztetett vidéki lakosság szükségleteire; |
| --- | --- |

101.

hangsúlyozza, hogy a vízforrásokkal való hatékony és méltányos gazdálkodás a helyi önkormányzatok szolgáltatási képességein múlik; ezért felhívja az Uniót, hogy továbbra is támogassa a fejlődő országokban a vízügyi kormányzás és infrastruktúra megerősítését, különös figyelmet fordítva a veszélyeztetett vidéki lakosság szükségleteire;

| 102. | támogatja az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programja (UNDP) által indított Vízügyi Szolidaritási Platformot, amelynek célja a helyi önkormányzatok bevonása a vízellátással összefüggő problémák megoldásainak keresésébe; üdvözli továbbá a bizonyos tagállamok polgárai és kormányai által indított „1 % szolidaritás a vízért és a megfelelő higiénés körülményekért” kezdeményezést és egyéb olyan kezdeményezéseket, amelyek fogyasztási díjakból származó összegekkel támogatják a fejlődő országokban indított projekteket; megjegyzi, hogy számos vízközmű-szolgáltató valósított meg hasonló kezdeményezéseket; megismétli a Bizottsághoz intézett az irányú kérését, hogy bátorítsa az e téren és egyéb területeken szerveződő szolidaritási kezdeményezéseket, például információ terjesztése, a partnerségek kialakításának megkönnyítése és a tapasztalatcsere révén, beleértve a Bizottság és a tagállamok közti társulás lehetőségét, kiegészítő uniós támogatással az e kezdeményezés keretében végrehajtott projektek számára; különösen ösztönzi a fejlődő országok közszektorai közötti társulások támogatását a vízközművek terén, az ENSZ Emberi Települések Programja által koordinált Globális Vízügyi Szolgáltatók Partnerségi Szövetségével (GWOPA) összhangban; |
| --- | --- |

102.

támogatja az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programja (UNDP) által indított Vízügyi Szolidaritási Platformot, amelynek célja a helyi önkormányzatok bevonása a vízellátással összefüggő problémák megoldásainak keresésébe; üdvözli továbbá a bizonyos tagállamok polgárai és kormányai által indított „1 % szolidaritás a vízért és a megfelelő higiénés körülményekért” kezdeményezést és egyéb olyan kezdeményezéseket, amelyek fogyasztási díjakból származó összegekkel támogatják a fejlődő országokban indított projekteket; megjegyzi, hogy számos vízközmű-szolgáltató valósított meg hasonló kezdeményezéseket; megismétli a Bizottsághoz intézett az irányú kérését, hogy bátorítsa az e téren és egyéb területeken szerveződő szolidaritási kezdeményezéseket, például információ terjesztése, a partnerségek kialakításának megkönnyítése és a tapasztalatcsere révén, beleértve a Bizottság és a tagállamok közti társulás lehetőségét, kiegészítő uniós támogatással az e kezdeményezés keretében végrehajtott projektek számára; különösen ösztönzi a fejlődő országok közszektorai közötti társulások támogatását a vízközművek terén, az ENSZ Emberi Települések Programja által koordinált Globális Vízügyi Szolgáltatók Partnerségi Szövetségével (GWOPA) összhangban;

| 103. | felkéri a Bizottságot, hogy indítsa újra a Vízalap eszközt, amely a helyi közösségek kapacitásépítési intézkedéseinek előmozdítása révén a fejlődő országokban hatékonynak bizonyult a vízszolgáltatásokhoz való jobb hozzáférés elősegítésében; |
| --- | --- |

103.

felkéri a Bizottságot, hogy indítsa újra a Vízalap eszközt, amely a helyi közösségek kapacitásépítési intézkedéseinek előmozdítása révén a fejlődő országokban hatékonynak bizonyult a vízszolgáltatásokhoz való jobb hozzáférés elősegítésében;

| 104. | üdvözli, hogy Európa-szerte jelentős támogatásban részesül a tiszta vízhez és a megfelelő higiénés körülményekhez való hozzáférés emberi jogként való elismeréséről szóló ENSZ-határozat; |
| --- | --- |

104.

üdvözli, hogy Európa-szerte jelentős támogatásban részesül a tiszta vízhez és a megfelelő higiénés körülményekhez való hozzáférés emberi jogként való elismeréséről szóló ENSZ-határozat;

o

o o

| 105. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

105.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 330., 1998.12.5., 32. o.

(2)  HL L 327., 2000.12.22., 1. o.

(3)  HL L 65., 2011.3.11., 1. o.

(4)  HL L 94., 2014.3.28., 1. o.

(5)  HL C 12., 2015.1.15., 33. o.

(6)  A/RES/64/292.

(7)  A/RES/68/157.

(8)  HL C 9. E, 2010.1.15., 33. o.

(9)  HL C 349. E, 2013.11.29., 9. o.

(10)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0059.

---

2015. szeptember 9., szerda

| 22.9.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/114 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/114

---

P8_TA(2015)0299

Halászati partnerségi megállapodás Bissau-Guineával: halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás(állásfoglalás)

Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i nem jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a Bissau-guineai Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (11667/2012 – C8-0278/2014 – 2012/0134(NLE) – 2015/2119(INI))

(2017/C 316/10)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (11667/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (11667/2012),

| — | tekintettel az Európai Közösség és a Bissau-guineai Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv tervezetére (11671/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség és a Bissau-guineai Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv tervezetére (11671/2012),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkével, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával és (7) bekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0278/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkével, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával és (7) bekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0278/2014),

| — | tekintettel a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló 2011. évi uniós jelentésről szóló 2012. október 25-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló 2011. évi uniós jelentésről szóló 2012. október 25-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az Európai Unió és a Bissau-guineai Köztársaság között létrejött halászati partnerségi megállapodás végrehajtási jegyzőkönyv utólagos értékelő jelentésére (FISH/2006/20 keretmegállapodás, 2010. szeptemberi 27. sz. külön egyezmény), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Bissau-guineai Köztársaság között létrejött halászati partnerségi megállapodás végrehajtási jegyzőkönyv utólagos értékelő jelentésére (FISH/2006/20 keretmegállapodás, 2010. szeptemberi 27. sz. külön egyezmény),

| — | tekintettel a tanácsi határozattervezetről szóló, 2015. szeptember 9-i jogalkotási állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozattervezetről szóló, 2015. szeptember 9-i jogalkotási állásfoglalására (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének második albekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének második albekezdésére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0236/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0236/2015),

| A. | mivel a jegyzőkönyv általános célja, hogy mindkét fél érdekében fokozza a halászati együttműködést az Európai Unió és a Bissau-guineai Köztársaság között, a fenntartható halászati politikát szolgáló partnerségi keret létrehozása révén, a bissau-guineai kizárólagos gazdasági övezet halászati erőforrásainak felelősségteljes és fenntartható módon történő kiaknázása mellett, és hogy az uniós flották érdekeinek megfelelő részesedést kapjon a rendelkezésre álló halászait többletekből; |
| --- | --- |

A.

mivel a jegyzőkönyv általános célja, hogy mindkét fél érdekében fokozza a halászati együttműködést az Európai Unió és a Bissau-guineai Köztársaság között, a fenntartható halászati politikát szolgáló partnerségi keret létrehozása révén, a bissau-guineai kizárólagos gazdasági övezet halászati erőforrásainak felelősségteljes és fenntartható módon történő kiaknázása mellett, és hogy az uniós flották érdekeinek megfelelő részesedést kapjon a rendelkezésre álló halászait többletekből;

| B. | mivel az Európai Uniónak minden tőle telhetőt meg kell tennie annak érdekében, hogy a harmadik országokkal kötött fenntartható halászati megállapodások mind az EU, mind pedig az érintett harmadik országok kölcsönös érdekeit szolgálják, ideértve a helyi lakosságot és halászati ágazatukat; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Uniónak minden tőle telhetőt meg kell tennie annak érdekében, hogy a harmadik országokkal kötött fenntartható halászati megállapodások mind az EU, mind pedig az érintett harmadik országok kölcsönös érdekeit szolgálják, ideértve a helyi lakosságot és halászati ágazatukat;

| C. | mivel az EGK és Bissau-Guinea közötti első halászati megállapodás 1980-ból származik, és mivel ez időponttól egészen 2012. június 15-ig az EGK/EU tagállamainak flottái – a hatályban lévő számos egymást követő végrehajtási jegyzőkönyv révén – hozzáféréssel rendelkeztek az ország vizeinek halászati lehetőségeihez; |
| --- | --- |

C.

mivel az EGK és Bissau-Guinea közötti első halászati megállapodás 1980-ból származik, és mivel ez időponttól egészen 2012. június 15-ig az EGK/EU tagállamainak flottái – a hatályban lévő számos egymást követő végrehajtási jegyzőkönyv révén – hozzáféréssel rendelkeztek az ország vizeinek halászati lehetőségeihez;

| D. | mivel az uniós flotta számára nyújtott halászati lehetőségek az e jegyzőkönyv értelmében a következők: 3 700 BRT (bruttó regisztertonna) a fagyasztóval felszerelt (garnélarákra halászó) vonóhálós halászhajók és 3 500 BRT a fagyasztóval felszerelt (halakra és lábasfejűekre halászó) vonóhálós halászhajók számára, 28 fagyasztóval felszerelt kerítőhálós halászhajó és 12 horgászbotos tonhalhalászhajó; mivel a EU és Bissau-Guinea közötti halászati megállapodás kiemelt jelentőséggel bír, hiszen az egyike azon kevés uniós halászati megállapodásoknak, amelyek lehetővé teszik a vegyes halászatot; |
| --- | --- |

D.

mivel az uniós flotta számára nyújtott halászati lehetőségek az e jegyzőkönyv értelmében a következők: 3 700 BRT (bruttó regisztertonna) a fagyasztóval felszerelt (garnélarákra halászó) vonóhálós halászhajók és 3 500 BRT a fagyasztóval felszerelt (halakra és lábasfejűekre halászó) vonóhálós halászhajók számára, 28 fagyasztóval felszerelt kerítőhálós halászhajó és 12 horgászbotos tonhalhalászhajó; mivel a EU és Bissau-Guinea közötti halászati megállapodás kiemelt jelentőséggel bír, hiszen az egyike azon kevés uniós halászati megállapodásoknak, amelyek lehetővé teszik a vegyes halászatot;

| E. | mivel a megállapodás keretében az erőforrásokhoz való hozzáférésért fizetett kompenzáció címén Bissau-Guineának juttatott pénzforrások az ország költségvetésének jelentős részét teszik ki; mivel másrészt a múltban az ágazati együttműködés keretében teljesített átutalásokat a támogatás Bissau-guineai Köztársaság részéről történő felhasználásának bizonyos nehézségei miatt felfüggesztették; |
| --- | --- |

E.

mivel a megállapodás keretében az erőforrásokhoz való hozzáférésért fizetett kompenzáció címén Bissau-Guineának juttatott pénzforrások az ország költségvetésének jelentős részét teszik ki; mivel másrészt a múltban az ágazati együttműködés keretében teljesített átutalásokat a támogatás Bissau-guineai Köztársaság részéről történő felhasználásának bizonyos nehézségei miatt felfüggesztették;

| F. | mivel Bissau-Guinea hiányosságokkal küzd az általános társadalmi-gazdasági fejlődés és különösen a halászati ágazat terén, jelentős területeken, amelyek között szerepel a szakképzés, az ágazat struktúrája, és a nők ágazaton belüli szerepének elismerése; |
| --- | --- |

F.

mivel Bissau-Guinea hiányosságokkal küzd az általános társadalmi-gazdasági fejlődés és különösen a halászati ágazat terén, jelentős területeken, amelyek között szerepel a szakképzés, az ágazat struktúrája, és a nők ágazaton belüli szerepének elismerése;

| G. | mivel ez idáig a globális ágazati együttműködés nem volt kielégítő; mivel mindezek ellenére történt előrelépés a halászat nyomon követése, ellenőrzése és felügyelete, illetve az egészségügyi ellenőrzőkapacitás és Bissau-Guinea regionális halászati szervekben való részvétele terén; mivel még mindig van mit javítani annak biztosítása terén, hogy a megállapodás többet tegyen az ágazati együttműködés átláthatóságának és elszámoltathatóságának előmozdítása és Bissau-Guinea halászati ágazata és a kapcsolódó iparágak és tevékenységek fenntartható fejlődésének előmozdítása terén, annak érdekében, hogy az ország természeti erőforrásainak kiaknázása által előállított értéktöbblet magában Bissau-Guineában maradjon; |
| --- | --- |

G.

mivel ez idáig a globális ágazati együttműködés nem volt kielégítő; mivel mindezek ellenére történt előrelépés a halászat nyomon követése, ellenőrzése és felügyelete, illetve az egészségügyi ellenőrzőkapacitás és Bissau-Guinea regionális halászati szervekben való részvétele terén; mivel még mindig van mit javítani annak biztosítása terén, hogy a megállapodás többet tegyen az ágazati együttműködés átláthatóságának és elszámoltathatóságának előmozdítása és Bissau-Guinea halászati ágazata és a kapcsolódó iparágak és tevékenységek fenntartható fejlődésének előmozdítása terén, annak érdekében, hogy az ország természeti erőforrásainak kiaknázása által előállított értéktöbblet magában Bissau-Guineában maradjon;

| H. | mivel az ipari halászattal foglalkozó hajótulajdonosok fogásaikat az országon kívül (például Dakarban vagy a Kanári-szigeteken) rakodják ki vagy rakodják át, ami hozzájárul ahhoz, hogy az ipari halászatból származó gazdasági haszon csekély és csupán néhány munkahely létrehozására korlátozódik (az előző jegyzőkönyv keretében a helyi legénység száma 148); mivel 2010-ben még csupán egy halfeldolgozó létesítmény volt az országban; |
| --- | --- |

H.

mivel az ipari halászattal foglalkozó hajótulajdonosok fogásaikat az országon kívül (például Dakarban vagy a Kanári-szigeteken) rakodják ki vagy rakodják át, ami hozzájárul ahhoz, hogy az ipari halászatból származó gazdasági haszon csekély és csupán néhány munkahely létrehozására korlátozódik (az előző jegyzőkönyv keretében a helyi legénység száma 148); mivel 2010-ben még csupán egy halfeldolgozó létesítmény volt az országban;

| I. | mivel annak ellenére, hogy nemrég történt némi előrelépés ezen a területen, a halászati termékek Unióval folytatott kereskedelme az Unió által megkövetelt egészségügyi intézkedések betartásának elmaradása következtében megrekedt; |
| --- | --- |

I.

mivel annak ellenére, hogy nemrég történt némi előrelépés ezen a területen, a halászati termékek Unióval folytatott kereskedelme az Unió által megkövetelt egészségügyi intézkedések betartásának elmaradása következtében megrekedt;

| J. | mivel a Bissau-guineai Köztársaság vizein folytatott jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat régóta problémát jelent; mivel 2008-ban és 2009-ben a nemzeti hatóságok 58 hajó esetében állapítottak meg jogsértést, ezek közül 11 engedély nélkül, hét pedig tiltott területeken halászott; mivel a Bissau-Guinea által tett előrelépések és a halászati tevékenység ellenőrzése terén bemutatott kapacitás – többek között egy megfigyelő testület és gyorsjáratú őrnaszádok – ellenére továbbra is hiányosságok tapasztalhatók a guineai vizeken folytatott halászat felügyelete és ellenőrzése terén; |
| --- | --- |

J.

mivel a Bissau-guineai Köztársaság vizein folytatott jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat régóta problémát jelent; mivel 2008-ban és 2009-ben a nemzeti hatóságok 58 hajó esetében állapítottak meg jogsértést, ezek közül 11 engedély nélkül, hét pedig tiltott területeken halászott; mivel a Bissau-Guinea által tett előrelépések és a halászati tevékenység ellenőrzése terén bemutatott kapacitás – többek között egy megfigyelő testület és gyorsjáratú őrnaszádok – ellenére továbbra is hiányosságok tapasztalhatók a guineai vizeken folytatott halászat felügyelete és ellenőrzése terén;

| K. | mivel a megállapodás tengeri ökoszisztémára gyakorolt hatására vonatkozó ismeretek, annak biztosítása, hogy a hozzáférés csak a helyi flották által kiaknázhatatlan állományokra vonatkozzon, és a naprakész biológiai adatok (különösen az uniós flották 2012-es kivonását követően) hiányából fakadó hibák komoly aggodalomra adnak okot és ezeket mielőbb orvosolni kell; |
| --- | --- |

K.

mivel a megállapodás tengeri ökoszisztémára gyakorolt hatására vonatkozó ismeretek, annak biztosítása, hogy a hozzáférés csak a helyi flották által kiaknázhatatlan állományokra vonatkozzon, és a naprakész biológiai adatok (különösen az uniós flották 2012-es kivonását követően) hiányából fakadó hibák komoly aggodalomra adnak okot és ezeket mielőbb orvosolni kell;

| L. | mivel a Parlamentet haladéktalanul és teljes körűen tájékoztatni kell a jegyzőkönyvhöz vagy annak megújításához kapcsolódó eljárás valamennyi szakaszáról; |
| --- | --- |

L.

mivel a Parlamentet haladéktalanul és teljes körűen tájékoztatni kell a jegyzőkönyvhöz vagy annak megújításához kapcsolódó eljárás valamennyi szakaszáról;

| 1. | úgy véli, hogy a jegyzőkönyvnek komoly jelentősége van mind Bissau-Guinea, mind pedig az ország vizein működő uniós flották szempontjából; ezért úgy véli, hogy az ágazati együttműködés terén eddig elért eredmények elégtelenek, és felhívja a Bizottságot, hogy tegyen meg minden szükséges lépést az elmúlt évtizedek során tapasztalt tendenciák megfordítása érdekében – a fokozott átláthatóságot, elszámoltathatóságot és a kedvezményezettek – különösen a kisüzemi halászatot folytató közösségek – fokozott részvételét célzó mechanizmusok bevezetése révén, ha kell, a megállapodás ágazati támogatási összetevőjének felülvizsgálata és kibővítése által, valamint találjon megfelelőbb és különféle módokat a támogatás felhasználásának fokozására; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy a jegyzőkönyvnek komoly jelentősége van mind Bissau-Guinea, mind pedig az ország vizein működő uniós flották szempontjából; ezért úgy véli, hogy az ágazati együttműködés terén eddig elért eredmények elégtelenek, és felhívja a Bizottságot, hogy tegyen meg minden szükséges lépést az elmúlt évtizedek során tapasztalt tendenciák megfordítása érdekében – a fokozott átláthatóságot, elszámoltathatóságot és a kedvezményezettek – különösen a kisüzemi halászatot folytató közösségek – fokozott részvételét célzó mechanizmusok bevezetése révén, ha kell, a megállapodás ágazati támogatási összetevőjének felülvizsgálata és kibővítése által, valamint találjon megfelelőbb és különféle módokat a támogatás felhasználásának fokozására;

| 2. | úgy véli, hogy a megállapodásnak támogatnia kell a bissau-guineai halászati ágazat, valamint a kapcsolódó iparágak és tevékenységek valóban fenntartható fejlődését, különös tekintettel a kisüzemi halászatra, amely jelentősen hozzájárul az élelmezésbiztonsághoz és a helyi megélhetés biztosításához, továbbá az ország természeti erőforrásainak kiaknázása révén növeli a Bissau-Guineában maradó hozzáadott értéket; elismeri az elmúlt években történt pozitív fejleményeket, úgy véli azonban, hogy a mérhető eredmények eléréséhez kitartó és hosszú távon is ható erőfeszítésekre van szükség; úgy véli, hogy a támogatandó területek közé tartozhatna többek között az intézményi kapacitásépítés, a kisüzemi halászatban dolgozók képzése, a kisüzemi halászatot folytatókkal kialakított partnerség, valamint a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó politikák fokozott hangsúlyozása a nők szerepének elismerése és kihasználása érdekében (halak forgalmazása és értékesítése, tárolás, első szintű feldolgozás stb.); |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a megállapodásnak támogatnia kell a bissau-guineai halászati ágazat, valamint a kapcsolódó iparágak és tevékenységek valóban fenntartható fejlődését, különös tekintettel a kisüzemi halászatra, amely jelentősen hozzájárul az élelmezésbiztonsághoz és a helyi megélhetés biztosításához, továbbá az ország természeti erőforrásainak kiaknázása révén növeli a Bissau-Guineában maradó hozzáadott értéket; elismeri az elmúlt években történt pozitív fejleményeket, úgy véli azonban, hogy a mérhető eredmények eléréséhez kitartó és hosszú távon is ható erőfeszítésekre van szükség; úgy véli, hogy a támogatandó területek közé tartozhatna többek között az intézményi kapacitásépítés, a kisüzemi halászatban dolgozók képzése, a kisüzemi halászatot folytatókkal kialakított partnerség, valamint a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó politikák fokozott hangsúlyozása a nők szerepének elismerése és kihasználása érdekében (halak forgalmazása és értékesítése, tárolás, első szintű feldolgozás stb.);

| 3. | úgy véli, hogy a helyi tengerészek európai uniós hajók fedélzetén való, a jegyzőkönyv által előírt alkalmazásának lehetőségeit teljes mértékben ki kell használni; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a helyi tengerészek európai uniós hajók fedélzetén való, a jegyzőkönyv által előírt alkalmazásának lehetőségeit teljes mértékben ki kell használni;

| 4. | úgy véli, hogy a Bissau-Guinea kizárólagos gazdasági övezetében végzett nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére irányuló intézkedéseket meg kell erősíteni, többek között műholdas hajómegfigyelési rendszer széles körű használatán, hajónaplókon, ellenőrökön és a regionális halászati szervezetek határozatainak végrehajtásán keresztül megvalósított jobb megfigyelés, ellenőrzés és felügyelet révén; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy a Bissau-Guinea kizárólagos gazdasági övezetében végzett nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére irányuló intézkedéseket meg kell erősíteni, többek között műholdas hajómegfigyelési rendszer széles körű használatán, hajónaplókon, ellenőrökön és a regionális halászati szervezetek határozatainak végrehajtásán keresztül megvalósított jobb megfigyelés, ellenőrzés és felügyelet révén;

| 5. | hangsúlyozza, hogy jobban össze kell hangolni a halászati megállapodás keretében nyújtott ágazati támogatásokat és a fejlesztési együttműködés, nevezetesen az Európai Fejlesztési Alap (EFA) részeként rendelkezésre bocsátott eszközöket; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy jobban össze kell hangolni a halászati megállapodás keretében nyújtott ágazati támogatásokat és a fejlesztési együttműködés, nevezetesen az Európai Fejlesztési Alap (EFA) részeként rendelkezésre bocsátott eszközöket;

| 6. | felszólítja a Bizottságot, hogy az eddigi erőfeszítések ellenére továbbra is támogassa a Bissau-guineai Köztársaság hatóságait a guineai vizeken folytatott halászat felügyeletének és ellenőrzésének javításában a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem megerősítése érdekében; |
| --- | --- |

6.

felszólítja a Bizottságot, hogy az eddigi erőfeszítések ellenére továbbra is támogassa a Bissau-guineai Köztársaság hatóságait a guineai vizeken folytatott halászat felügyeletének és ellenőrzésének javításában a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem megerősítése érdekében;

| 7. | hangsúlyozza, hogy ez a megállapodás megkülönböztetésmentességi záradékot tartalmaz; örömmel látja, hogy a tárgyalások keretében Bissau-Guinea nyilvánosságra hozta a harmadik országokkal kötött halászati megállapodásokat, és azok megtekinthetők; kéri a Bizottságot, hogy kövesse figyelemmel e megállapodások és a guineai vizeken folytatott halászati tevékenységek fejleményeit; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy ez a megállapodás megkülönböztetésmentességi záradékot tartalmaz; örömmel látja, hogy a tárgyalások keretében Bissau-Guinea nyilvánosságra hozta a harmadik országokkal kötött halászati megállapodásokat, és azok megtekinthetők; kéri a Bizottságot, hogy kövesse figyelemmel e megállapodások és a guineai vizeken folytatott halászati tevékenységek fejleményeit;

| 8. | úgy véli, hogy valamennyi fogásra (a célzott és a járulékos fogásokra) és általában a halászati erőforrások védettségi helyzetére vonatkozó egyre több és egyre megbízhatóbb adatra lenne szükség ahhoz, hogy jobban lehessen mérni a megállapodás tengeri ökoszisztémára és halászati közösségekre gyakorolt hatását; továbbá meggyőződése, hogy támogatni kellene, hogy Bissau-Guinea kiépíthesse az említett információk megszerzéséhez szükséges saját kapacitásait; felszólítja a Bizottságot, hogy segítse elő a megállapodás végrehajtását nyomon követő szervek, nevezetesen a tudományos vegyes bizottság rendszeresebb és átláthatóbb működését; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy valamennyi fogásra (a célzott és a járulékos fogásokra) és általában a halászati erőforrások védettségi helyzetére vonatkozó egyre több és egyre megbízhatóbb adatra lenne szükség ahhoz, hogy jobban lehessen mérni a megállapodás tengeri ökoszisztémára és halászati közösségekre gyakorolt hatását; továbbá meggyőződése, hogy támogatni kellene, hogy Bissau-Guinea kiépíthesse az említett információk megszerzéséhez szükséges saját kapacitásait; felszólítja a Bizottságot, hogy segítse elő a megállapodás végrehajtását nyomon követő szervek, nevezetesen a tudományos vegyes bizottság rendszeresebb és átláthatóbb működését;

| 9. | kéri a Bizottságot, hogy továbbítsa a Parlamentnek a megállapodás 9. cikke alapján felállított vegyes bizottság üléseinek jegyzőkönyveit és következtetéseit, a jegyzőkönyv 3. cikkében említett többéves ágazati programot és a vonatkozó éves értékelések eredményeit, valamint a jegyzőkönyv 4. cikkében előírt ülések jegyzőkönyveit és következtetéseit; továbbá hogy segítse elő a Parlament képviselőinek megfigyelőként történő részvételét a vegyes bizottság ülésein és segítse elő a bissau-guineai halászati közösségek részvételét; továbbá kéri, hogy a jegyzőkönyv alkalmazásának utolsó évében és a megújítására irányuló tárgyalások megkezdése előtt, a Bizottság nyújtson be teljes körű jelentést a Parlamentnek és a Tanácsnak a jegyzőkönyv végrehajtásáról, a jelentéshez való hozzáférés szükségtelen korlátozása nélkül; |
| --- | --- |

9.

kéri a Bizottságot, hogy továbbítsa a Parlamentnek a megállapodás 9. cikke alapján felállított vegyes bizottság üléseinek jegyzőkönyveit és következtetéseit, a jegyzőkönyv 3. cikkében említett többéves ágazati programot és a vonatkozó éves értékelések eredményeit, valamint a jegyzőkönyv 4. cikkében előírt ülések jegyzőkönyveit és következtetéseit; továbbá hogy segítse elő a Parlament képviselőinek megfigyelőként történő részvételét a vegyes bizottság ülésein és segítse elő a bissau-guineai halászati közösségek részvételét; továbbá kéri, hogy a jegyzőkönyv alkalmazásának utolsó évében és a megújítására irányuló tárgyalások megkezdése előtt, a Bizottság nyújtson be teljes körű jelentést a Parlamentnek és a Tanácsnak a jegyzőkönyv végrehajtásáról, a jelentéshez való hozzáférés szükségtelen korlátozása nélkül;

| 10. | úgy véli, hogy a Bizottságnak törekednie kell arra, hogy a jegyzőkönyv 3. cikkében előírt többéves ágazati programba belevegyen olyan célkitűzéseket, amelyek a helyi halászatok – különösen a kisüzemi halászatok – és a halfeldolgozó ipar tényleges fejlesztését eredményezik, többek között a Bissau-guineai kirakodások növelése, valamint a halászati ágazatban végrehajtott egyéb gazdasági tevékenységek és partnerségek révén; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy a Bizottságnak törekednie kell arra, hogy a jegyzőkönyv 3. cikkében előírt többéves ágazati programba belevegyen olyan célkitűzéseket, amelyek a helyi halászatok – különösen a kisüzemi halászatok – és a halfeldolgozó ipar tényleges fejlesztését eredményezik, többek között a Bissau-guineai kirakodások növelése, valamint a halászati ágazatban végrehajtott egyéb gazdasági tevékenységek és partnerségek révén;

| 11. | úgy véli, hogy a partnerségi megállapodás értelmében létrehozott vegyes bizottságnak biztosítania kell, hogy – tekintettel a korrupció problémájára – a jegyzőkönyv szerinti valamennyi mechanizmusnak minden kétséget kizáróan megbízhatónak kell lennie; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy a partnerségi megállapodás értelmében létrehozott vegyes bizottságnak biztosítania kell, hogy – tekintettel a korrupció problémájára – a jegyzőkönyv szerinti valamennyi mechanizmusnak minden kétséget kizáróan megbízhatónak kell lennie;

| 12. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy az Európai Unióról szóló szerződés 13. cikkének (2) bekezdése és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkének (10) bekezdése értelmében saját hatáskörükön belül eljárva haladéktalanul és teljes körűen tájékoztassák a Parlamentet az új jegyzőkönyvvel és megújításával kapcsolatos eljárások valamennyi szakaszában; |
| --- | --- |

12.

felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy az Európai Unióról szóló szerződés 13. cikkének (2) bekezdése és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkének (10) bekezdése értelmében saját hatáskörükön belül eljárva haladéktalanul és teljes körűen tájékoztassák a Parlamentet az új jegyzőkönyvvel és megújításával kapcsolatos eljárások valamennyi szakaszában;

| 13. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Bissau-guineai Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

13.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Bissau-guineai Köztársaság kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL C 72. E, 2014.3.11., 21. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0298.

---

| 22.9.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/118 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/118

---

P8_TA(2015)0301

Halászati partnerségi megállapodás a Zöld-foki Köztársasággal: halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás (állásfoglalás)

Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i nem jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti, az Európai Közösség és a Zöld-foki Köztársaság között létrejött halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (15848/2014 – C8-0003/2015 – 2014/0329(NLE) – 2015/2100(INI))

(2017/C 316/11)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (15848/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (15848/2014),

| — | tekintettel az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti, az Európai Közösség és a Zöld-foki Köztársaság között létrejött halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv tervezetére (15849/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti, az Európai Közösség és a Zöld-foki Köztársaság között létrejött halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv tervezetére (15849/2014),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkével és 218. cikke (6) bekezdésének második albekezdése a) pontjával összhangban a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0003/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkével és 218. cikke (6) bekezdésének második albekezdése a) pontjával összhangban a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0003/2015),

| — | tekintettel az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti, az Európai Közösség és a Zöld-foki Köztársaság között létrejött halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő aláírásáról és az ideiglenes alkalmazásáról szóló, 2014. december 15-i 2014/948/EU tanácsi határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti, az Európai Közösség és a Zöld-foki Köztársaság között létrejött halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő aláírásáról és az ideiglenes alkalmazásáról szóló, 2014. december 15-i 2014/948/EU tanácsi határozatra (1),

| — | tekintettel a határozattervezetről szóló, 2015. szeptember 9-i jogalkotási állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a határozattervezetről szóló, 2015. szeptember 9-i jogalkotási állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az előző jegyzőkönyv értékelésére és elemzésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az előző jegyzőkönyv értékelésére és elemzésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének második albekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének második albekezdésére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A8-0200/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A8-0200/2015),

| A. | mivel a jegyzőkönyv általános célja az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti együttműködés szorosabbra fűzése olyan, mindkét fél érdekét szolgáló partnerségi keret létrehozása érdekében, amely a Zöld-foki Köztársaság halászati övezetében lehetővé teszi a fenntartható halászati politika fejlesztését és a halászati erőforrások felelősségteljes kiaknázását; |
| --- | --- |

A.

mivel a jegyzőkönyv általános célja az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti együttműködés szorosabbra fűzése olyan, mindkét fél érdekét szolgáló partnerségi keret létrehozása érdekében, amely a Zöld-foki Köztársaság halászati övezetében lehetővé teszi a fenntartható halászati politika fejlesztését és a halászati erőforrások felelősségteljes kiaknázását;

| B. | mivel az erőforrások fenntartható kiaknázásának biztosítása érdekében a jegyzőkönyvben a felek szigorú nyomonkövetési rendszer kialakításában egyeztek meg; mivel e mechanizmus konkrétan a cápafogásokkal kapcsolatos adatok negyedévenkénti megosztásán alapul; |
| --- | --- |

B.

mivel az erőforrások fenntartható kiaknázásának biztosítása érdekében a jegyzőkönyvben a felek szigorú nyomonkövetési rendszer kialakításában egyeztek meg; mivel e mechanizmus konkrétan a cápafogásokkal kapcsolatos adatok negyedévenkénti megosztásán alapul;

| C. | mivel mindkét fél elkötelezte magát az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT) valamennyi ajánlásának teljes mértékben való tiszteletben tartása iránt; |
| --- | --- |

C.

mivel mindkét fél elkötelezte magát az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT) valamennyi ajánlásának teljes mértékben való tiszteletben tartása iránt;

| D. | mivel mind az ICCAT, mind a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) egészséges állományként határozta meg a cápafajokat, amelyet a két fél e jegyzőkönyvről tartott tudományos értekezlete is megerősített; |
| --- | --- |

D.

mivel mind az ICCAT, mind a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) egészséges állományként határozta meg a cápafajokat, amelyet a két fél e jegyzőkönyvről tartott tudományos értekezlete is megerősített;

| E. | mivel különösen a cápafogások 30 és 40 %-os referenciamennyiségéhez kapcsolt, kiegészítő intézkedéseket életbe léptető új nyomonkövetési mechanizmus fontos lépés a megfelelő irányban; |
| --- | --- |

E.

mivel különösen a cápafogások 30 és 40 %-os referenciamennyiségéhez kapcsolt, kiegészítő intézkedéseket életbe léptető új nyomonkövetési mechanizmus fontos lépés a megfelelő irányban;

| F. | mivel az ágazati támogatás végrehajtása késik; mivel az eredmények szintje kielégítő, noha nehéz megbecsülni az európai ágazati támogatás hatását a más fejlesztési partnerek által kezdeményezett támogatási programok keretében végrehajtott tevékenységekhez képest; |
| --- | --- |

F.

mivel az ágazati támogatás végrehajtása késik; mivel az eredmények szintje kielégítő, noha nehéz megbecsülni az európai ágazati támogatás hatását a más fejlesztési partnerek által kezdeményezett támogatási programok keretében végrehajtott tevékenységekhez képest;

| G. | mivel logikus intervenciós keretet kell létrehozni a jegyzőkönyvek értékelésének megfelelőbb irányítása és szabványosítása céljából; mivel ezt különösen az ágazati támogatásra való tekintettel kell elvégezni; |
| --- | --- |

G.

mivel logikus intervenciós keretet kell létrehozni a jegyzőkönyvek értékelésének megfelelőbb irányítása és szabványosítása céljából; mivel ezt különösen az ágazati támogatásra való tekintettel kell elvégezni;

| 1. | üdvözli – mind környezetvédelmi, mind társadalmi-gazdasági szempontból – ezt az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti új halászati jegyzőkönyvet, amelyet az új közös halászati politika fenntarthatósággal kapcsolatos intézkedéseivel összhangban fogadtak el |
| --- | --- |

1.

üdvözli – mind környezetvédelmi, mind társadalmi-gazdasági szempontból – ezt az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti új halászati jegyzőkönyvet, amelyet az új közös halászati politika fenntarthatósággal kapcsolatos intézkedéseivel összhangban fogadtak el

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy továbbítsa a Parlamentnek a halászati partnerségi megállapodás 9. cikke értelmében létrehozott vegyes bizottság üléseinek jegyzőkönyvét és következtetéseit, valamint az új jegyzőkönyv 3. cikkében említett többéves ágazati programot; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy továbbítsa a Parlamentnek a halászati partnerségi megállapodás 9. cikke értelmében létrehozott vegyes bizottság üléseinek jegyzőkönyvét és következtetéseit, valamint az új jegyzőkönyv 3. cikkében említett többéves ágazati programot;

| 3. | kéri a Bizottságot, hogy a jegyzőkönyv alkalmazásának utolsó évében és a megújítására irányuló tárgyalások megnyitását megelőzően nyújtson be teljes körű jelentést a Parlamentnek és a Tanácsnak a jegyzőkönyv végrehajtásáról; |
| --- | --- |

3.

kéri a Bizottságot, hogy a jegyzőkönyv alkalmazásának utolsó évében és a megújítására irányuló tárgyalások megnyitását megelőzően nyújtson be teljes körű jelentést a Parlamentnek és a Tanácsnak a jegyzőkönyv végrehajtásáról;

| 4. | hangsúlyozottan aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az előző jegyzőkönyv utolsó éveiben jelentősen nőtt a cápafajok kifogásának mértéke; felkéri a Bizottságot, hogy tegyen jelentést a Parlamentnek a vegyes bizottság által a jegyzőkönyvhöz csatolt melléklet 4. cikke (6) bekezdésének megfelelően összeállított tudományos alapú vizsgálatra válaszul hozott intézkedésekről, annak garantálása érdekében, hogy ezt a halászatot fenntartható és felelős módon folytatják; hangsúlyozza, hogy a Parlamentet is tájékoztatni kell a cápaállomány vonatkozásában beszerzett adatokról; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozottan aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az előző jegyzőkönyv utolsó éveiben jelentősen nőtt a cápafajok kifogásának mértéke; felkéri a Bizottságot, hogy tegyen jelentést a Parlamentnek a vegyes bizottság által a jegyzőkönyvhöz csatolt melléklet 4. cikke (6) bekezdésének megfelelően összeállított tudományos alapú vizsgálatra válaszul hozott intézkedésekről, annak garantálása érdekében, hogy ezt a halászatot fenntartható és felelős módon folytatják; hangsúlyozza, hogy a Parlamentet is tájékoztatni kell a cápaállomány vonatkozásában beszerzett adatokról;

| 5. | kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy az Európai Unióról szóló szerződés 13. cikkének (2) bekezdése és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkének (10) bekezdése értelmében saját hatáskörükön belül eljárva haladéktalanul és teljes körűen tájékoztassák a Parlamentet a jegyzőkönyvvel és megújításával kapcsolatos eljárások valamennyi szakaszában; |
| --- | --- |

5.

kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy az Európai Unióról szóló szerződés 13. cikkének (2) bekezdése és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkének (10) bekezdése értelmében saját hatáskörükön belül eljárva haladéktalanul és teljes körűen tájékoztassák a Parlamentet a jegyzőkönyvvel és megújításával kapcsolatos eljárások valamennyi szakaszában;

| 6. | kéri, hogy a Bizottság értékelje, hogy a jegyzőkönyv rendelkezései szerint tevékenységet folytató hajók megfeleltek-e a vonatkozó jelentéstételi követelményeknek; |
| --- | --- |

6.

kéri, hogy a Bizottság értékelje, hogy a jegyzőkönyv rendelkezései szerint tevékenységet folytató hajók megfeleltek-e a vonatkozó jelentéstételi követelményeknek;

| 7. | felkéri a Bizottságot, hogy évente tájékoztassa a Parlamentet a Zöld-foki Köztársaság egyéb nemzetközi megállapodásairól annak érdekében, hogy a nyomon tudja követni a régió teljes halászati tevékenységét, ideértve azokat is, amelyek ellentétesek lehetnek az európai halászati politikával (pl.: cápauszony-levágás); |
| --- | --- |

7.

felkéri a Bizottságot, hogy évente tájékoztassa a Parlamentet a Zöld-foki Köztársaság egyéb nemzetközi megállapodásairól annak érdekében, hogy a nyomon tudja követni a régió teljes halászati tevékenységét, ideértve azokat is, amelyek ellentétesek lehetnek az európai halászati politikával (pl.: cápauszony-levágás);

| 8. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Zöld-foki Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

8.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Zöld-foki Köztársaság kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL L 369., 2014.12.24., 1. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0300.

---

| 22.9.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/120 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/120

---

P8_TA(2015)0304

Jegyzőkönyv a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó egyezmény módosításáról (megállapodás a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről) (állásfoglalás)

Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i nem jogalkotási állásfoglalása nem jogalkotási állásfoglalási indítvánnyal a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó egyezmény módosításáról szóló jegyzőkönyv Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (06040/2015 – C8-0077/2015 – 2015/0029(NLE) – 2015/2067(INI))

(2017/C 316/12)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (06040/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (06040/2015),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkének (4) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdésének második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0077/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkének (4) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdésének második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0077/2015),

| — | tekintettel a 2013. november 21-i állásfoglalására a dohai fejlesztési menetrend jelenlegi állásáról és a WTO kilencedik miniszteri konferenciájának előkészítéséről (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. november 21-i állásfoglalására a dohai fejlesztési menetrend jelenlegi állásáról és a WTO kilencedik miniszteri konferenciájának előkészítéséről (1),

| — | tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek az AKCS-országokban történő fenntartható fejlődésért folyó és az Unióval való együttműködésben megvalósuló regionális integrációról és vámügyi modernizációról szóló állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek az AKCS-országokban történő fenntartható fejlődésért folyó és az Unióval való együttműködésben megvalósuló regionális integrációról és vámügyi modernizációról szóló állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a „Globális partnerség a szegénység felszámolásáért és a fenntartható fejlődésért 2015 után” című bizottsági közleményre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Globális partnerség a szegénység felszámolásáért és a fenntartható fejlődésért 2015 után” című bizottsági közleményre (3),

| — | tekintettel a 2013 decemberében, Indonéziában megrendezett kilencedik miniszteri konferencia eredményeire és az e konferencia során megkötött, a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodásra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013 decemberében, Indonéziában megrendezett kilencedik miniszteri konferencia eredményeire és az e konferencia során megkötött, a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodásra (4),

| — | tekintettel a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) Általános Tanácsának 2014. november 27-i nyilatkozatára (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) Általános Tanácsának 2014. november 27-i nyilatkozatára (5),

| — | tekintettel „A WTO kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodása – a kereskedelmi költségekre gyakorolt lehetséges hatások” című 2014. februári OECD-jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A WTO kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodása – a kereskedelmi költségekre gyakorolt lehetséges hatások” című 2014. februári OECD-jelentésre,

| — | tekintettel a tanácsi határozattervezetről szóló, 2015. szeptember 9-i jogalkotási állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozattervezetről szóló, 2015. szeptember 9-i jogalkotási állásfoglalására (6),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének második albekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének második albekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0238/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0238/2015),

| A. | mivel a kereskedelem egyszerűsítése elsősorban a nemzeti hatóságok feladata, de kétségtelen, hogy a multilaterális együttműködés számos területen növelheti a nyereségeket, illetve csökkentheti a költségeket; |
| --- | --- |

A.

mivel a kereskedelem egyszerűsítése elsősorban a nemzeti hatóságok feladata, de kétségtelen, hogy a multilaterális együttműködés számos területen növelheti a nyereségeket, illetve csökkentheti a költségeket;

| B. | mivel a WTO-tagok kétharmadának ratifikálnia kell a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodást, mielőtt az hatályba lépne; mivel e tekintetben felszólítja a WTO-tagokat annak biztosítására, hogy a megállapodás a lehető leghamarabb, pontosabban még a 2015. decemberben Nairobiban tartandó 10. WTO miniszteri konferencia (MC10) előtt hatályba léphessen; |
| --- | --- |

B.

mivel a WTO-tagok kétharmadának ratifikálnia kell a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodást, mielőtt az hatályba lépne; mivel e tekintetben felszólítja a WTO-tagokat annak biztosítására, hogy a megállapodás a lehető leghamarabb, pontosabban még a 2015. decemberben Nairobiban tartandó 10. WTO miniszteri konferencia (MC10) előtt hatályba léphessen;

| C. | mivel néhány különösen nagy feltörekvő gazdaság, mint például Kína, Brazília és India nem kér technikai segítségnyújtást; ami üdvözlendő, mivel ez azt tükrözi, hogy azok részesülnek a rendelkezésre álló támogatásban, akiknek valóban szükségük van rá; |
| --- | --- |

C.

mivel néhány különösen nagy feltörekvő gazdaság, mint például Kína, Brazília és India nem kér technikai segítségnyújtást; ami üdvözlendő, mivel ez azt tükrözi, hogy azok részesülnek a rendelkezésre álló támogatásban, akiknek valóban szükségük van rá;

| D. | mivel az EU aktívan dolgozik azon, hogy biztosítsa a különböző uniós (például a kereskedelemre, az együttműködésre vagy a humanitárius segélyre vonatkozó) szakpolitikák közötti koherenciát; mivel e szakpolitikáknak ágazatközinek kell lenniük, valamint hatástanulmányokon kell alapulniuk; |
| --- | --- |

D.

mivel az EU aktívan dolgozik azon, hogy biztosítsa a különböző uniós (például a kereskedelemre, az együttműködésre vagy a humanitárius segélyre vonatkozó) szakpolitikák közötti koherenciát; mivel e szakpolitikáknak ágazatközinek kell lenniük, valamint hatástanulmányokon kell alapulniuk;

| E. | mivel az EU elkötelezett a szabad, tisztességes és nyitott kereskedelem iránt, amely egyensúlyban van és mindenki számára kedvező; mivel a WTO biztosít természetes keretet ezen elvek továbbvitelének és újbóli megerősítésének; |
| --- | --- |

E.

mivel az EU elkötelezett a szabad, tisztességes és nyitott kereskedelem iránt, amely egyensúlyban van és mindenki számára kedvező; mivel a WTO biztosít természetes keretet ezen elvek továbbvitelének és újbóli megerősítésének;

| F. | mivel az EU és tagállamai a világ legnagyobb segélynyújtói; mivel a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodás végrehajtását célzó pénzügyi támogatás kereskedelemösztönző támogatásnak minősülő intézkedés, és nem lehet hatással a többéves pénzügyi keret hivatalos fejlesztési támogatásra (ODA) szánt részére; |
| --- | --- |

F.

mivel az EU és tagállamai a világ legnagyobb segélynyújtói; mivel a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodás végrehajtását célzó pénzügyi támogatás kereskedelemösztönző támogatásnak minősülő intézkedés, és nem lehet hatással a többéves pénzügyi keret hivatalos fejlesztési támogatásra (ODA) szánt részére;

| 1. | üdvözli a 2013. decemberi kilencedik WTO miniszteri konferencián elért eredményeket, amely során a 160 WTO-tag lezárta a tárgyalásokat a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodásról; úgy véli, hogy a kereskedelmi eljárásokat egyszerűsítő megállapodás fontos mérföldkő, mivel ez az első többoldalú megállapodás a WTO 1995-ös alapítása óta, és mert a megállapodás ki fogja alakítani a vámügyi modernizáció modelljét a 161 WTO-tag körében; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a 2013. decemberi kilencedik WTO miniszteri konferencián elért eredményeket, amely során a 160 WTO-tag lezárta a tárgyalásokat a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodásról; úgy véli, hogy a kereskedelmi eljárásokat egyszerűsítő megállapodás fontos mérföldkő, mivel ez az első többoldalú megállapodás a WTO 1995-ös alapítása óta, és mert a megállapodás ki fogja alakítani a vámügyi modernizáció modelljét a 161 WTO-tag körében;

| 2. | hangsúlyozza, hogy az EU továbbra is támogatja a „bali csomag” határozatainak valamennyi WTO-tag általi teljes körű és hű végrehajtását, ami lehetővé tenné, hogy a figyelem a dohai fejlesztési menetrend keretében folytatott tárgyalások sikeres lezárására összpontosuljon; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy az EU továbbra is támogatja a „bali csomag” határozatainak valamennyi WTO-tag általi teljes körű és hű végrehajtását, ami lehetővé tenné, hogy a figyelem a dohai fejlesztési menetrend keretében folytatott tárgyalások sikeres lezárására összpontosuljon;

| 3. | elismeri az e megállapodás végrehajtásával járó előnyöket a fejlődő országokra nézve, mivel az hozzájárul majd a vállalkozások, és különösen a kkv-k számára kedvező környezet kialakításához; hangsúlyozza, hogy a megállapodás csökkenti majd a bizonytalanságot a piacra jutási feltételeket illetően, és a kereskedelmi költségeket is mérsékelni fogja 12,5– 17,5 %-kal (az olyan becslések, mint például az OECD számítása alapján), és így lehetővé teszi a vállalkozások és a fogyasztók számára, hogy új piacokhoz férjenek hozzá és növeljék versenyképességüket a hatékonyság fokozása, illetve a felesleges bürokrácia és a járulékos költségek csökkentése révén; |
| --- | --- |

3.

elismeri az e megállapodás végrehajtásával járó előnyöket a fejlődő országokra nézve, mivel az hozzájárul majd a vállalkozások, és különösen a kkv-k számára kedvező környezet kialakításához; hangsúlyozza, hogy a megállapodás csökkenti majd a bizonytalanságot a piacra jutási feltételeket illetően, és a kereskedelmi költségeket is mérsékelni fogja 12,5– 17,5 %-kal (az olyan becslések, mint például az OECD számítása alapján), és így lehetővé teszi a vállalkozások és a fogyasztók számára, hogy új piacokhoz férjenek hozzá és növeljék versenyképességüket a hatékonyság fokozása, illetve a felesleges bürokrácia és a járulékos költségek csökkentése révén;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a megállapodás végrehajtása – különösen a fejlődő országok részéről – a kereskedelmi kapcsolatokhoz kötődő eljárások harmonizálását és egyszerűsítését fogja eredményezni; rámutat, hogy a megállapodás mily nagy mértékben járulhat hozzá az innovatív technológiák és az elektronikus rendszerek, például az elektromos fizetési rendszerek, az országos kereskedelmi honlapok vagy az egyablakos ügyintézés terjedését elősegítő lehetőségek megteremtéséhez; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a megállapodás végrehajtása – különösen a fejlődő országok részéről – a kereskedelmi kapcsolatokhoz kötődő eljárások harmonizálását és egyszerűsítését fogja eredményezni; rámutat, hogy a megállapodás mily nagy mértékben járulhat hozzá az innovatív technológiák és az elektronikus rendszerek, például az elektromos fizetési rendszerek, az országos kereskedelmi honlapok vagy az egyablakos ügyintézés terjedését elősegítő lehetőségek megteremtéséhez;

| 5. | sürgeti a WTO valamennyi tagját, hogy próbáljanak haladéktalanul megoldást találni a „bali csomag” valamennyi szempontjának végrehajtására – beleértve a kereskedelemtorzító támogatások csökkentését – annak érdekében, hogy lezárhassák a dohai fejlesztési menetrendet a WTO 10. miniszteri konferenciáján; |
| --- | --- |

5.

sürgeti a WTO valamennyi tagját, hogy próbáljanak haladéktalanul megoldást találni a „bali csomag” valamennyi szempontjának végrehajtására – beleértve a kereskedelemtorzító támogatások csökkentését – annak érdekében, hogy lezárhassák a dohai fejlesztési menetrendet a WTO 10. miniszteri konferenciáján;

| 6. | hangsúlyozza e megállapodás jelentőségét a fejlesztés szemszögéből, figyelembe véve, hogy a fejlődő és a legkevésbé fejlett országokra különleges és megkülönböztetett bánásmód érvényes, miszerint maguk dönthetnek arról, mikor hajtják végre a különböző rendelkezéseket, illetve melyekhez szükségeltetik technikai segítségnyújtás; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza e megállapodás jelentőségét a fejlesztés szemszögéből, figyelembe véve, hogy a fejlődő és a legkevésbé fejlett országokra különleges és megkülönböztetett bánásmód érvényes, miszerint maguk dönthetnek arról, mikor hajtják végre a különböző rendelkezéseket, illetve melyekhez szükségeltetik technikai segítségnyújtás;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a megállapodás végrehajtásának mértéke és időzítése fogja meghatározni az abból származó előnyöket; meggyőződése, hogy az olyan teljes körű és hű végrehajtás, amely tükrözi a dohai fejlesztési menetrend hatálya alá tartozó fejlődő országok prioritásait és fontos kérdéseit, valamennyi aláíró fél számára a legnagyobb előnnyel fog járni; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a megállapodás végrehajtásának mértéke és időzítése fogja meghatározni az abból származó előnyöket; meggyőződése, hogy az olyan teljes körű és hű végrehajtás, amely tükrözi a dohai fejlesztési menetrend hatálya alá tartozó fejlődő országok prioritásait és fontos kérdéseit, valamennyi aláíró fél számára a legnagyobb előnnyel fog járni;

| 8. | felhívja a figyelmet arra, hogy a megállapodás kötelező rendelkezéseket és nem kötelező érvényű iránymutatásokat is tartalmaz; felkéri a WTO valamennyi tagországát, hogy minden tőlük telhetőt tegyenek meg mind a kötelező rendelkezések, mind az iránymutatások végrehajtása érdekében azzal a céllal, hogy a kereskedelmi költségek lehető legnagyobb mértékű csökkenését lehessen elérni; |
| --- | --- |

8.

felhívja a figyelmet arra, hogy a megállapodás kötelező rendelkezéseket és nem kötelező érvényű iránymutatásokat is tartalmaz; felkéri a WTO valamennyi tagországát, hogy minden tőlük telhetőt tegyenek meg mind a kötelező rendelkezések, mind az iránymutatások végrehajtása érdekében azzal a céllal, hogy a kereskedelmi költségek lehető legnagyobb mértékű csökkenését lehessen elérni;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a megállapodásban foglalt számos követelmény, nevezetesen az átláthatóságra, valamint az automatizált beléptető rendszerre és a vámfizetésre vonatkozó követelmények a határellenőrzéshez kapcsolódó korrupció kezelésének hatásos eszközei lehetnek; felszólít a vámhatóságok közötti hatékonyabb együttműködésre, és hangsúlyozza, hogy a nagyobb átláthatóság magasabb fokú biztonságot eredményez, valamint jelentős mértékben ösztönzi a kereskedelem fokozódását, a hatékonyabb vámellenőrzések biztosítása mellett; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a megállapodásban foglalt számos követelmény, nevezetesen az átláthatóságra, valamint az automatizált beléptető rendszerre és a vámfizetésre vonatkozó követelmények a határellenőrzéshez kapcsolódó korrupció kezelésének hatásos eszközei lehetnek; felszólít a vámhatóságok közötti hatékonyabb együttműködésre, és hangsúlyozza, hogy a nagyobb átláthatóság magasabb fokú biztonságot eredményez, valamint jelentős mértékben ösztönzi a kereskedelem fokozódását, a hatékonyabb vámellenőrzések biztosítása mellett;

| 10. | teljes mértékben támogatja az öt évre szóló 400 millió eurós alapot célzó uniós kezdeményezést, amely az olyan kereskedelmi eljárások egyszerűsítésére irányuló reformokat és projekteket finanszírozná, mint például a fejlődő és legkevésbé fejlett országok vámrendszerének fejlesztése; emlékeztet arra, hogy e támogatás, melyet főként a regionális indikatív programok regionális gazdasági integrációra szánt hányada révén biztosítanak, egy jóval átfogóbb uniós kezdeményezés, a kereskedelemösztönző kezdeményezés (3,5 milliárd eurós uniós támogatás 2013-ban) részét képezi, valamint kéri, hogy e tekintetben biztosítsák az Európai Parlament és a tagállamok rendszeres tájékoztatását; |
| --- | --- |

10.

teljes mértékben támogatja az öt évre szóló 400 millió eurós alapot célzó uniós kezdeményezést, amely az olyan kereskedelmi eljárások egyszerűsítésére irányuló reformokat és projekteket finanszírozná, mint például a fejlődő és legkevésbé fejlett országok vámrendszerének fejlesztése; emlékeztet arra, hogy e támogatás, melyet főként a regionális indikatív programok regionális gazdasági integrációra szánt hányada révén biztosítanak, egy jóval átfogóbb uniós kezdeményezés, a kereskedelemösztönző kezdeményezés (3,5 milliárd eurós uniós támogatás 2013-ban) részét képezi, valamint kéri, hogy e tekintetben biztosítsák az Európai Parlament és a tagállamok rendszeres tájékoztatását;

| 11. | kiemeli azonban, hogy e támogatást hatékonyan össze kell hangolni a más nemzetközi segélynyújtóktól – mint például az UNCTAD, a WTO és a Világbank – származó támogatásokkal; hangsúlyozza, hogy el kell kerülni a támogatások megkettőzését, csakúgy, mint a kérelmező országokra rótt bürokráciát, amely visszatartó hatással lehet a segítségre szorulókra; |
| --- | --- |

11.

kiemeli azonban, hogy e támogatást hatékonyan össze kell hangolni a más nemzetközi segélynyújtóktól – mint például az UNCTAD, a WTO és a Világbank – származó támogatásokkal; hangsúlyozza, hogy el kell kerülni a támogatások megkettőzését, csakúgy, mint a kérelmező országokra rótt bürokráciát, amely visszatartó hatással lehet a segítségre szorulókra;

| 12. | szoros együttműködésre szólít fel olyan szakosodott szervezetekkel, mint például a Vámigazgatások Világszervezete, amely eseti alapon értékes gyakorlati és technikai szakismeretekkel szolgálhat, elősegítve az ezen alkalmazási körön belül történő fejlesztést és a kapacitásépítést; hangsúlyozza, hogy különösen a legkevésbé fejlett országok használhatják ki teljes mértékben a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodás nyújtotta kereskedelmi lehetőségeket; |
| --- | --- |

12.

szoros együttműködésre szólít fel olyan szakosodott szervezetekkel, mint például a Vámigazgatások Világszervezete, amely eseti alapon értékes gyakorlati és technikai szakismeretekkel szolgálhat, elősegítve az ezen alkalmazási körön belül történő fejlesztést és a kapacitásépítést; hangsúlyozza, hogy különösen a legkevésbé fejlett országok használhatják ki teljes mértékben a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodás nyújtotta kereskedelmi lehetőségeket;

| 13. | hangsúlyozza a világszerte működő uniós küldöttségek kulcsszerepét, amelyek együtt dolgoznak a fejlődő és a legkevésbé fejlett országokkal „a terepen”, és kéri, hogy e küldöttségek a lehető legnagyobb mértékben vállaljanak szerepet a technikai támogatások kifizetésében; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza a világszerte működő uniós küldöttségek kulcsszerepét, amelyek együtt dolgoznak a fejlődő és a legkevésbé fejlett országokkal „a terepen”, és kéri, hogy e küldöttségek a lehető legnagyobb mértékben vállaljanak szerepet a technikai támogatások kifizetésében;

| 14. | felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen meg minden tőle telhetőt annak érdekében, hogy támogassa a fejlődő és a legkevésbé fejlett országokat kötelezettségvállalásaik teljesítésében, figyelembe véve a rugalmasságot, amelyet ezeknek az országoknak tanúsítaniuk kell a megállapodás által előírt kötelezettségek teljesítése érdekében; hangsúlyozza, hogy a kapacitásépítés finanszírozásának az értékelések sajátos igényei alapján figyelembe kell vennie a kedvezményezettek szempontjait; |
| --- | --- |

14.

felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen meg minden tőle telhetőt annak érdekében, hogy támogassa a fejlődő és a legkevésbé fejlett országokat kötelezettségvállalásaik teljesítésében, figyelembe véve a rugalmasságot, amelyet ezeknek az országoknak tanúsítaniuk kell a megállapodás által előírt kötelezettségek teljesítése érdekében; hangsúlyozza, hogy a kapacitásépítés finanszírozásának az értékelések sajátos igényei alapján figyelembe kell vennie a kedvezményezettek szempontjait;

| 15. | javasolja, hogy a nemzetközi szervezetek, valamint a fejlődő és a legkevésbé fejlett országok partnerei szorosan működjenek együtt a C kategóriába sorolt rendelkezések végrehajtása terén annak érdekében, hogy a lehető legrövidebb időn belül végrehajtsák őket; |
| --- | --- |

15.

javasolja, hogy a nemzetközi szervezetek, valamint a fejlődő és a legkevésbé fejlett országok partnerei szorosan működjenek együtt a C kategóriába sorolt rendelkezések végrehajtása terén annak érdekében, hogy a lehető legrövidebb időn belül végrehajtsák őket;

| 16. | elismeri, hogy továbbra is széles szakadék tátong a fejlett és a fejlődő országok határellenőrzési eljárásai között, és hogy a gyér infrastruktúra, kevéssé hatékony vámigazgatás, korrupciós esetek és a túlzott bürokrácia lelassítja a kereskedelmet; elismeri, hogy a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodás és a kereskedelmi liberalizációs folyamat közös célja a kereskedelmi költségek csökkentése a gazdasági tevékenység serkentése érdekében; |
| --- | --- |

16.

elismeri, hogy továbbra is széles szakadék tátong a fejlett és a fejlődő országok határellenőrzési eljárásai között, és hogy a gyér infrastruktúra, kevéssé hatékony vámigazgatás, korrupciós esetek és a túlzott bürokrácia lelassítja a kereskedelmet; elismeri, hogy a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodás és a kereskedelmi liberalizációs folyamat közös célja a kereskedelmi költségek csökkentése a gazdasági tevékenység serkentése érdekében;

| 17. | emlékeztet arra, hogy számos fejlődő ország számára a kereskedelmi eljárások egyszerűsítése fogja jelenteni a fő haszonforrást a dohai fejlesztési menetrend keretében; üdvözli a fejlődő és a legkevésbé fejlett országokkal való különleges és megkülönböztetett bánásmódra vonatkozó átfogó rendelkezéseket; javasolja, hogy a kötelezettségvállalások új megközelítése és azoknak az országok kapacitásával arányos ütemezése szolgáljon a jövőbeni megállapodások kritériumául; |
| --- | --- |

17.

emlékeztet arra, hogy számos fejlődő ország számára a kereskedelmi eljárások egyszerűsítése fogja jelenteni a fő haszonforrást a dohai fejlesztési menetrend keretében; üdvözli a fejlődő és a legkevésbé fejlett országokkal való különleges és megkülönböztetett bánásmódra vonatkozó átfogó rendelkezéseket; javasolja, hogy a kötelezettségvállalások új megközelítése és azoknak az országok kapacitásával arányos ütemezése szolgáljon a jövőbeni megállapodások kritériumául;

| 18. | elismeri, hogy a magánszektorbeli szakértelem központi szerepet játszhat a fejlődő országokban a kereskedelem egyszerűsítésére irányuló intézkedések elősegítésére, illetve a megállapodás végrehajtásának segítésére és támogatására vonatkozóan; tudomásul veszi a köz- és magánszféra közötti szövetségre irányuló, e célt szolgáló tervezett USAID-kezdeményezést; felszólítja a Bizottságot, hogy a megállapodás végrehajtásának támogatásával ösztönözze a magánszektor nagyobb mértékű szerepvállalását és az európai iparágakkal való partnerség lehetőségeinek feltérképezését; |
| --- | --- |

18.

elismeri, hogy a magánszektorbeli szakértelem központi szerepet játszhat a fejlődő országokban a kereskedelem egyszerűsítésére irányuló intézkedések elősegítésére, illetve a megállapodás végrehajtásának segítésére és támogatására vonatkozóan; tudomásul veszi a köz- és magánszféra közötti szövetségre irányuló, e célt szolgáló tervezett USAID-kezdeményezést; felszólítja a Bizottságot, hogy a megállapodás végrehajtásának támogatásával ösztönözze a magánszektor nagyobb mértékű szerepvállalását és az európai iparágakkal való partnerség lehetőségeinek feltérképezését;

| 19. | elismeri, hogy a kereskedelmet könnyítő reformok végrehajtása szélesebb körű fejlesztési előnyökkel jár; megjegyzi, hogy ebben az összefüggésben a vámkezelés kulcsszerepet játszik a katasztrófasegély-küldemények gyors mozgásának megkönnyítésében; hangsúlyozza, hogy a szükséghelyzeti humanitárius segítségnyújtást elő kell segíteni a segélyek szállítását meggyorsító egyszerűsített vámkezelési eljárások, továbbá a vám- és adóterhek alóli mentesség révén; |
| --- | --- |

19.

elismeri, hogy a kereskedelmet könnyítő reformok végrehajtása szélesebb körű fejlesztési előnyökkel jár; megjegyzi, hogy ebben az összefüggésben a vámkezelés kulcsszerepet játszik a katasztrófasegély-küldemények gyors mozgásának megkönnyítésében; hangsúlyozza, hogy a szükséghelyzeti humanitárius segítségnyújtást elő kell segíteni a segélyek szállítását meggyorsító egyszerűsített vámkezelési eljárások, továbbá a vám- és adóterhek alóli mentesség révén;

| 20. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint a Kereskedelmi Világszervezetnek. |
| --- | --- |

20.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint a Kereskedelmi Világszervezetnek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0511.

(2)  HL C 345., 2014.10.2., 28. o.

(3)  A Bizottság 2015. február 5-i közleménye az Európai Parlament, a Tanács, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága számára (COM(2015)0044).

(4)  A bali miniszteri nyilatkozat (WT/MIN(13)/DEC); Bali miniszteri határozat a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodásról (WT/MIN(13)/36 vagy a 2013. december 11-i WT/L/911). https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/mc9_e/balipackage_e.htm

(5)  A 2014. november 28-i Jegyzőkönyv (WT/L/940) a Kereskedelmi Világszervezetet (WTO) létrehozó egyezmény módosításáról.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0303.

---

| 22.9.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/124 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/124

---

P8_TA(2015)0307

Az uniós szakpolitikák városi dimenziója

Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i állásfoglalása az uniós politikák városi dimenziójáról (2014/2213(INI))

(2017/C 316/13)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak XVIII. címére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak XVIII. címére,

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzésről szóló egyedi rendelkezésekről, valamint az 1080/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1301/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzésről szóló egyedi rendelkezésekről, valamint az 1080/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1301/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alap által az európai területi együttműködési célkitűzésnek nyújtott támogatásra vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2013. december 17-i 1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alap által az európai területi együttműködési célkitűzésnek nyújtott támogatásra vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2013. december 17-i 1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel „Az Európai városfejlesztési menetrend és jövője a kohéziós politikában” című, 2011. június 23-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európai városfejlesztési menetrend és jövője a kohéziós politikában” című, 2011. június 23-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel „A területfejlesztési menetrend és a Lipcsei Charta nyomon követése: a térségfejlesztésre és a területi kohézióra irányuló európai cselekvési program felé” című, 2008. február 21-i jogalkotási állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A területfejlesztési menetrend és a Lipcsei Charta nyomon követése: a térségfejlesztésre és a területi kohézióra irányuló európai cselekvési program felé” című, 2008. február 21-i jogalkotási állásfoglalására (5),

| — | tekintettel „Az uniós szakpolitikák városi dimenziója – az uniós városfejlesztési menetrend legfontosabb elemei” című, 2014. július 18-i bizottsági közleményre (COM(2014)0490), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az uniós szakpolitikák városi dimenziója – az uniós városfejlesztési menetrend legfontosabb elemei” című, 2014. július 18-i bizottsági közleményre (COM(2014)0490),

| — | tekintettel a „Célravezető és hatásos szabályozás program (REFIT): helyzetkép és kilátások” című, 2014. június 18-i bizottsági közleményre (COM(2014)0368), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Célravezető és hatásos szabályozás program (REFIT): helyzetkép és kilátások” című, 2014. június 18-i bizottsági közleményre (COM(2014)0368),

| — | tekintettel az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel az „Intelligens városok és közösségek – európai innovációs partnerség” című, 2012. július 10-i bizottsági közleményre (C(2012)4701), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Intelligens városok és közösségek – európai innovációs partnerség” című, 2012. július 10-i bizottsági közleményre (C(2012)4701),

| — | tekintettel a „Fenntartható városi fejlődés az Európai Unióban: a cselekvési program kerete” című, 1998. október 28-i bizottsági közleményre (COM(1998)0605), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Fenntartható városi fejlődés az Európai Unióban: a cselekvési program kerete” című, 1998. október 28-i bizottsági közleményre (COM(1998)0605),

| — | tekintettel „Az uniós városfejlesztési menetrend felé” című, 1997. május 6-i bizottsági közleményre (COM(1997)0197), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az uniós városfejlesztési menetrend felé” című, 1997. május 6-i bizottsági közleményre (COM(1997)0197),

| — | tekintettel a Bizottság 2014. júliusi hatodik jelentésére a gazdasági, társadalmi és területi kohézióról: a növekedést és a munkahelyteremtést szolgáló beruházások – A fejlődés és a jó kormányzás előmozdítása az EU régióiban és városaiban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2014. júliusi hatodik jelentésére a gazdasági, társadalmi és területi kohézióról: a növekedést és a munkahelyteremtést szolgáló beruházások – A fejlődés és a jó kormányzás előmozdítása az EU régióiban és városaiban,

| — | tekintettel „A jövő városai: befektetés Európába” című, 2014. február 17–18-i brüsszeli bizottsági jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A jövő városai: befektetés Európába” című, 2014. február 17–18-i brüsszeli bizottsági jelentésre,

| — | tekintettel a „Digitális jövő – utazás 2050-be. Jövőkép és szakpolitikai kihívások, városok, falvak és közösségek” című, 2014-es bizottsági jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Digitális jövő – utazás 2050-be. Jövőkép és szakpolitikai kihívások, városok, falvak és közösségek” című, 2014-es bizottsági jelentésre,

| — | tekintettel „A jövő városai – kihívások, elképzelések és megoldások” című bizottsági jelentésre (Brüsszel, 2011. október), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A jövő városai – kihívások, elképzelések és megoldások” című bizottsági jelentésre (Brüsszel, 2011. október),

| — | tekintettel a területi kohézióért és városfejlesztési ügyekért felelős miniszterek 2015. június 10-i rigai nem hivatalos találkozóján az EU városfejlesztési menetrendje kapcsán elfogadott miniszteri nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a területi kohézióért és városfejlesztési ügyekért felelős miniszterek 2015. június 10-i rigai nem hivatalos találkozóján az EU városfejlesztési menetrendje kapcsán elfogadott miniszteri nyilatkozatra,

| — | tekintettel a „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió: a növekedést és a munkahelyteremtést szolgáló beruházások” című hatodik jelentésről 2014. november 19-én Brüsszelben elfogadott tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió: a növekedést és a munkahelyteremtést szolgáló beruházások” című hatodik jelentésről 2014. november 19-én Brüsszelben elfogadott tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a kohéziós politikáért felelős miniszterek 2014. április 24–25-i athéni nem hivatalos ülésén elfogadott elnökségi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kohéziós politikáért felelős miniszterek 2014. április 24–25-i athéni nem hivatalos ülésén elfogadott elnökségi következtetésekre,

| — | tekintettel az uniós kohéziós politikáért, terület- és városfejlesztésért felelős miniszterek 2011. november 24–25-i poznani nem hivatalos ülésén az uniós szakpolitikák területi dimenziójáról és a jövőbeli kohéziós politikáról elfogadott lengyel elnökségi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós kohéziós politikáért, terület- és városfejlesztésért felelős miniszterek 2011. november 24–25-i poznani nem hivatalos ülésén az uniós szakpolitikák területi dimenziójáról és a jövőbeli kohéziós politikáról elfogadott lengyel elnökségi következtetésekre,

| — | tekintettel az EU 2020-ig szóló területi agendájára, amelyet a területrendezésért és területfejlesztésért felelős miniszterek 2011. május 19-i gödöllői nem hivatalos miniszteri értekezletén fogadtak el, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU 2020-ig szóló területi agendájára, amelyet a területrendezésért és területfejlesztésért felelős miniszterek 2011. május 19-i gödöllői nem hivatalos miniszteri értekezletén fogadtak el,

| — | tekintettel a városfejlesztésért felelős miniszterek 2010. június 22-én, Toledóban tartott nem hivatalos tanácsi ülésén elfogadott „toledói nyilatkozatra”, |
| --- | --- |

—

tekintettel a városfejlesztésért felelős miniszterek 2010. június 22-én, Toledóban tartott nem hivatalos tanácsi ülésén elfogadott „toledói nyilatkozatra”,

| — | tekintettel a városfejlesztésért felelős miniszterek 2007. május 24–25-i lipcsei nem hivatalos tanácsi ülésén elfogadott, a fenntartható európai városokról szóló Lipcsei Chartára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a városfejlesztésért felelős miniszterek 2007. május 24–25-i lipcsei nem hivatalos tanácsi ülésén elfogadott, a fenntartható európai városokról szóló Lipcsei Chartára,

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának az „Úton egy integrált uniós városfejlesztési menetrend felé” című programról szóló, 2014. június 25-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának az „Úton egy integrált uniós városfejlesztési menetrend felé” című programról szóló, 2014. június 25-i véleményére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) „Az uniós szakpolitikák városi dimenziója – az uniós városfejlesztési menetrend legfontosabb elemei” című bizottsági közleményről (COM(2014)0490) szóló, 2015. április 23-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) „Az uniós szakpolitikák városi dimenziója – az uniós városfejlesztési menetrend legfontosabb elemei” című bizottsági közleményről (COM(2014)0490) szóló, 2015. április 23-i véleményére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A8-0218/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A8-0218/2015),

| A. | mivel 2014-ben a világ népességének fele (6) és az európai népesség 72 %-a városi térségekben élt (7), és 2050-re a Föld lakosságának közel 80 %-a városi területeken fog lakni (8); |
| --- | --- |

A.

mivel 2014-ben a világ népességének fele (6) és az európai népesség 72 %-a városi térségekben élt (7), és 2050-re a Föld lakosságának közel 80 %-a városi területeken fog lakni (8);

| B. | mivel a „funkcionális városi területek” az EU-ban a nagy, közepes és kisvárosok és a környező területek köré épült egyedi, többközpontú struktúrákból állnak, így túllépnek a hagyományos közigazgatási határokon, és gazdasági, társadalmi, környezeti és demográfiai kihívásaik révén összekapcsolódó, különböző területeket ölelnek fel; |
| --- | --- |

B.

mivel a „funkcionális városi területek” az EU-ban a nagy, közepes és kisvárosok és a környező területek köré épült egyedi, többközpontú struktúrákból állnak, így túllépnek a hagyományos közigazgatási határokon, és gazdasági, társadalmi, környezeti és demográfiai kihívásaik révén összekapcsolódó, különböző területeket ölelnek fel;

| C. | mivel a nagyvárosok, városok és a funkcionális városi területek, mint például a nagyvárosi területek, nemcsak a részvételi demokráciában játszanak fontos szerepet, de az EU kulcsfontosságú gazdasági és munkahelyteremtési pillérei is, mivel az innováció és az új gazdasági tevékenységek gyakran a városokból indulnak ki; mivel ezért a városok jelentős eszközök az EU számára a világ más részeihez fűződő kapcsolatokban, de ugyanezeken a kulcsfontosságú területeken növekedési és foglalkoztatási akadályokat kell leküzdeni, valamint kezelni kell a társadalmi kirekesztést (például a munkaerőpiacon jelen lévő alacsonyan képzett fiatalokét), a hozzáférés hiányát és a környezetkárosítást; |
| --- | --- |

C.

mivel a nagyvárosok, városok és a funkcionális városi területek, mint például a nagyvárosi területek, nemcsak a részvételi demokráciában játszanak fontos szerepet, de az EU kulcsfontosságú gazdasági és munkahelyteremtési pillérei is, mivel az innováció és az új gazdasági tevékenységek gyakran a városokból indulnak ki; mivel ezért a városok jelentős eszközök az EU számára a világ más részeihez fűződő kapcsolatokban, de ugyanezeken a kulcsfontosságú területeken növekedési és foglalkoztatási akadályokat kell leküzdeni, valamint kezelni kell a társadalmi kirekesztést (például a munkaerőpiacon jelen lévő alacsonyan képzett fiatalokét), a hozzáférés hiányát és a környezetkárosítást;

| D. | mivel a nagyvárosok, városok és a funkcionális városi területek és régiók felelnek az EU-ban az energiafogyasztás és az üvegházhatást okozó gázkibocsátás nagyobb részéért; mivel másrészt döntő szerepet játszanak a nagyobb fokú energiahatékonyság és energia-önellátás megvalósításában, valamint olyan új kezdeményezések kidolgozásában (mint például a gazdasági tevékenység új formái), amelyek támogatják a városi mobilitást és a versenyképes és környezetbarát közlekedési rendszereket, és elősegítik a növekedést, a foglalkoztatást, a társadalmi és területi kohéziót, az egészséget és a biztonságot; |
| --- | --- |

D.

mivel a nagyvárosok, városok és a funkcionális városi területek és régiók felelnek az EU-ban az energiafogyasztás és az üvegházhatást okozó gázkibocsátás nagyobb részéért; mivel másrészt döntő szerepet játszanak a nagyobb fokú energiahatékonyság és energia-önellátás megvalósításában, valamint olyan új kezdeményezések kidolgozásában (mint például a gazdasági tevékenység új formái), amelyek támogatják a városi mobilitást és a versenyképes és környezetbarát közlekedési rendszereket, és elősegítik a növekedést, a foglalkoztatást, a társadalmi és területi kohéziót, az egészséget és a biztonságot;

| E. | mivel egyes városokban a lakosság elöregedőben van és a népesség csökken, és a városoknak az általuk biztosított létesítmények és közszolgáltatások nagyságrendje miatt problémákkal kell szembenézniük, miközben más városokban a lakosság száma nő, ami növeli a meglévő létesítményekre gyakorolt nyomást, más problémákat, például (az ifjúsági) munkanélküliséget, a társadalmi kirekesztést, a közlekedési torlódást, a városok terjeszkedését és a környezetszennyezést pedig súlyosbítja, amelyek jelentősen megnövelik az ingázási időt, és rontják számos európai polgár életminőségét; |
| --- | --- |

E.

mivel egyes városokban a lakosság elöregedőben van és a népesség csökken, és a városoknak az általuk biztosított létesítmények és közszolgáltatások nagyságrendje miatt problémákkal kell szembenézniük, miközben más városokban a lakosság száma nő, ami növeli a meglévő létesítményekre gyakorolt nyomást, más problémákat, például (az ifjúsági) munkanélküliséget, a társadalmi kirekesztést, a közlekedési torlódást, a városok terjeszkedését és a környezetszennyezést pedig súlyosbítja, amelyek jelentősen megnövelik az ingázási időt, és rontják számos európai polgár életminőségét;

| F. | mivel a városokat érintő, a gazdasági fejlődéssel, az éghajlatváltozással, a közlekedéssel és a demográfiai változásokkal kapcsolatos fő kihívások némelyike csak a városok és a környező térségek közötti partnerségek révén kezelhető; mivel az összefüggő területek – különösen a közlekedés és a távközlés területén történt fejlesztéseknek köszönhető – növekedése szükségessé teszi az összeköttetést elősegítő eszközök fejlesztését; |
| --- | --- |

F.

mivel a városokat érintő, a gazdasági fejlődéssel, az éghajlatváltozással, a közlekedéssel és a demográfiai változásokkal kapcsolatos fő kihívások némelyike csak a városok és a környező térségek közötti partnerségek révén kezelhető; mivel az összefüggő területek – különösen a közlekedés és a távközlés területén történt fejlesztéseknek köszönhető – növekedése szükségessé teszi az összeköttetést elősegítő eszközök fejlesztését;

| G. | mivel az európai szakpolitikai kezdeményezések közvetlenül vagy közvetve befolyásolják a városok fenntartható fejlődését és a várospolitikát; |
| --- | --- |

G.

mivel az európai szakpolitikai kezdeményezések közvetlenül vagy közvetve befolyásolják a városok fenntartható fejlődését és a várospolitikát;

| H. | mivel az európai szakpolitikák és jogszabályok mintegy 70 %-át helyi és regionális szinten hajtják végre; |
| --- | --- |

H.

mivel az európai szakpolitikák és jogszabályok mintegy 70 %-át helyi és regionális szinten hajtják végre;

| I. | mivel a közös stratégiai keret (a közös rendelkezések megállapításáról szóló 1303/2013/EU rendelet II. címe I. fejezetének 10. cikke) teljes mértékű kihasználása, valamint a szereplők és a kormányzási szintek jobb politikai összehangolása révén uniós szinten nagyobb következetességet kell biztosítani a különböző szakpolitikai kezdeményezések és támogatási programok között |
| --- | --- |

I.

mivel a közös stratégiai keret (a közös rendelkezések megállapításáról szóló 1303/2013/EU rendelet II. címe I. fejezetének 10. cikke) teljes mértékű kihasználása, valamint a szereplők és a kormányzási szintek jobb politikai összehangolása révén uniós szinten nagyobb következetességet kell biztosítani a különböző szakpolitikai kezdeményezések és támogatási programok között

| J. | mivel a Bizottság 1997-ben közzétette „Az uniós városfejlesztési menetrend felé” című közleményt (9), de az európai városoknak az uniós politika alakításában játszott szerepéről továbbra is vita folyik; |
| --- | --- |

J.

mivel a Bizottság 1997-ben közzétette „Az uniós városfejlesztési menetrend felé” című közleményt (9), de az európai városoknak az uniós politika alakításában játszott szerepéről továbbra is vita folyik;

| K. | mivel a Parlament a korábbiakban támogatta az uniós szintű jövőbeli várospolitika keretrendszereként szolgáló „városfejlesztési menetrend” előterjesztésére vonatkozó bizottsági javaslatot; |
| --- | --- |

K.

mivel a Parlament a korábbiakban támogatta az uniós szintű jövőbeli várospolitika keretrendszereként szolgáló „városfejlesztési menetrend” előterjesztésére vonatkozó bizottsági javaslatot;

| L. | mivel a szubszidiaritás – az EUMSZ szerinti formájában –, valamint az EU, a tagállamok és a regionális és helyi hatóságok összehangolt cselekvésén alapuló többszintű kormányzás és a partnerségi elv valamennyi uniós politika megfelelő végrehajtásának létfontosságú eleme, és mivel a helyi és regionális hatóságok erőforrásainak és szakértelmének bevonását ennek megfelelően meg kell erősíteni; |
| --- | --- |

L.

mivel a szubszidiaritás – az EUMSZ szerinti formájában –, valamint az EU, a tagállamok és a regionális és helyi hatóságok összehangolt cselekvésén alapuló többszintű kormányzás és a partnerségi elv valamennyi uniós politika megfelelő végrehajtásának létfontosságú eleme, és mivel a helyi és regionális hatóságok erőforrásainak és szakértelmének bevonását ennek megfelelően meg kell erősíteni;

| M. | mivel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról (ERFA) szóló rendelet (1301/2013/EU rendelet) megerősíti az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) városi dimenzióját azáltal, hogy a pénzügyi támogatások legalább 5 %-át a fenntartható városfejlesztést szolgáló integrált intézkedésekre biztosítja, oly módon, hogy igazgatási feladatokat ruház a városi hatóságokra, legalábbis nagyobb felelősségi kört biztosít számukra a műveletek kiválasztásával kapcsolatos feladatok terén olyan eszközök létrehozása révén, mint az integrált területi beruházások és a közösségvezérelt helyi fejlesztés, továbbá azáltal, hogy a fenntartható városfejlesztés új megoldásainak tesztelése érdekében külön költségvetést biztosít az „innovatív intézkedések” számára, és hogy városfejlesztési hálózatot hoz létre; |
| --- | --- |

M.

mivel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról (ERFA) szóló rendelet (1301/2013/EU rendelet) megerősíti az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) városi dimenzióját azáltal, hogy a pénzügyi támogatások legalább 5 %-át a fenntartható városfejlesztést szolgáló integrált intézkedésekre biztosítja, oly módon, hogy igazgatási feladatokat ruház a városi hatóságokra, legalábbis nagyobb felelősségi kört biztosít számukra a műveletek kiválasztásával kapcsolatos feladatok terén olyan eszközök létrehozása révén, mint az integrált területi beruházások és a közösségvezérelt helyi fejlesztés, továbbá azáltal, hogy a fenntartható városfejlesztés új megoldásainak tesztelése érdekében külön költségvetést biztosít az „innovatív intézkedések” számára, és hogy városfejlesztési hálózatot hoz létre;

| N. | mivel az általános rendelkezések megállapításáról szóló rendeletben (1303/2013/EU rendelet) és az európai magatartási kódexben meghatározott partnerségi elv a városi hatóságok uniós döntéshozatali folyamatokba történő korai bevonásának biztosítására kötelezi a tagállamokat; |
| --- | --- |

N.

mivel az általános rendelkezések megállapításáról szóló rendeletben (1303/2013/EU rendelet) és az európai magatartási kódexben meghatározott partnerségi elv a városi hatóságok uniós döntéshozatali folyamatokba történő korai bevonásának biztosítására kötelezi a tagállamokat;

Az uniós politikák városi dimenziója

| 1. | véleménye szerint az uniós szakpolitikáknak támogatniuk kell a városokat, a nagyvárosokat és a funkcionális városi területeket abban, hogy a gazdasági növekedés, a foglalkoztatás, a társadalmi befogadás és a fenntartható fejlődés motorjaként teljes körűen kibontakoztassák a bennük rejlő lehetőségeket, amit lehetővé kell tenni számukra; úgy véli ezért, hogy e városoknak, nagyvárosoknak és funkcionális városi területeknek szorosabban kell kapcsolódniuk a teljes európai döntéshozatali ciklushoz; |
| --- | --- |

1.

véleménye szerint az uniós szakpolitikáknak támogatniuk kell a városokat, a nagyvárosokat és a funkcionális városi területeket abban, hogy a gazdasági növekedés, a foglalkoztatás, a társadalmi befogadás és a fenntartható fejlődés motorjaként teljes körűen kibontakoztassák a bennük rejlő lehetőségeket, amit lehetővé kell tenni számukra; úgy véli ezért, hogy e városoknak, nagyvárosoknak és funkcionális városi területeknek szorosabban kell kapcsolódniuk a teljes európai döntéshozatali ciklushoz;

| 2. | felkéri a Bizottságot és, amennyiben szükséges, a tagállamokat, hogy tegyenek javaslatot olyan korai előrejelző rendszer bevezetésének módjaira a rendelkezésre álló eszközök kiigazítása révén, és a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló jegyzőkönyv 6. cikkének megfelelően, amely lehetővé teszi, hogy a szubnacionális kormányzatok észleljék, hogy figyelembe vették-e a szubszidiaritás és az arányosság elvét, lehetővé téve a szubnacionális kormányzatok politikai folyamatokba való korai beavatkozását, valamint a megalapozott területfejlesztési stratégiákat és a jövőbeli jogszabályok hatékonyabb végrehajtását; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot és, amennyiben szükséges, a tagállamokat, hogy tegyenek javaslatot olyan korai előrejelző rendszer bevezetésének módjaira a rendelkezésre álló eszközök kiigazítása révén, és a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló jegyzőkönyv 6. cikkének megfelelően, amely lehetővé teszi, hogy a szubnacionális kormányzatok észleljék, hogy figyelembe vették-e a szubszidiaritás és az arányosság elvét, lehetővé téve a szubnacionális kormányzatok politikai folyamatokba való korai beavatkozását, valamint a megalapozott területfejlesztési stratégiákat és a jövőbeli jogszabályok hatékonyabb végrehajtását;

Az integrált európai városfejlesztési menetrend felé

| 3. | üdvözli a Bizottságnak az európai városfejlesztési menetrend létrehozására irányuló kezdeményezését; támogatja annak létrehozatalát a városi megoldásokat az uniós kihívásokkal jobban összekapcsoló, a városi dimenzióval rendelkező uniós politikák egységes kereteként az ágazati politikák és a kormányzási szintek jobb összeillesztése, az uniós támogatások fontos helyi városi feladatokhoz való célzottabb eljuttatása és az ágazati politikák területi hatásának jobb értékelése céljából; úgy véli, hogy az európai városfejlesztési menetrendnek különösen támogatnia kell azon kormányzási megoldások fejlődését, amelyek a legjobban tudnak reagálni a városok, nagyvárosok és a funkcionális városi területek fenntartható, inkluzív gazdasági és társadalmi fejlődésének kihívásaira és célkitűzéseire; |
| --- | --- |

3.

üdvözli a Bizottságnak az európai városfejlesztési menetrend létrehozására irányuló kezdeményezését; támogatja annak létrehozatalát a városi megoldásokat az uniós kihívásokkal jobban összekapcsoló, a városi dimenzióval rendelkező uniós politikák egységes kereteként az ágazati politikák és a kormányzási szintek jobb összeillesztése, az uniós támogatások fontos helyi városi feladatokhoz való célzottabb eljuttatása és az ágazati politikák területi hatásának jobb értékelése céljából; úgy véli, hogy az európai városfejlesztési menetrendnek különösen támogatnia kell azon kormányzási megoldások fejlődését, amelyek a legjobban tudnak reagálni a városok, nagyvárosok és a funkcionális városi területek fenntartható, inkluzív gazdasági és társadalmi fejlődésének kihívásaira és célkitűzéseire;

| 4. | elismeri, hogy noha a városfejlesztés terén az EU-nak nincs kifejezett hatásköre, számos uniós kezdeményezés közvetlenül vagy közvetve hat a városokra, nagyvárosokra és a funkcionális városi területekre; ezért úgy véli, hogy a megfelelően kidolgozott és megvalósított nemzeti és regionális várospolitikák az európai városfejlesztési menetrend előfeltételét képezik; úgy véli, hogy ez utóbbinak az Európai Unió városaival, nagyvárosaival és funkcionális városi területeivel kapcsolatos olyan stratégiának kell lennie, amely hosszú távon uniós szintű városfejlesztési politikává alakulhat; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy az Unió 2020-ig tartó területfejlesztési menetrendjével összhangban többközpontú városi struktúrára épülő, kiegyensúlyozott területszervezésen kell alapulnia; |
| --- | --- |

4.

elismeri, hogy noha a városfejlesztés terén az EU-nak nincs kifejezett hatásköre, számos uniós kezdeményezés közvetlenül vagy közvetve hat a városokra, nagyvárosokra és a funkcionális városi területekre; ezért úgy véli, hogy a megfelelően kidolgozott és megvalósított nemzeti és regionális várospolitikák az európai városfejlesztési menetrend előfeltételét képezik; úgy véli, hogy ez utóbbinak az Európai Unió városaival, nagyvárosaival és funkcionális városi területeivel kapcsolatos olyan stratégiának kell lennie, amely hosszú távon uniós szintű városfejlesztési politikává alakulhat; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy az Unió 2020-ig tartó területfejlesztési menetrendjével összhangban többközpontú városi struktúrára épülő, kiegyensúlyozott területszervezésen kell alapulnia;

| 5. | meggyőződése, hogy az európai városfejlesztési menetrendnek a Bizottság, a tagállamok, a helyi hatóságok és más szereplők közös erőfeszítése révén kell létrejönnie, amelynek célja a városi dimenzióval rendelkező uniós szakpolitikák gyakorlati, integrált és összehangolt, ugyanakkor rugalmas megközelítés révén történő racionalizálása, koordinálása és végrehajtása a „városokban és a városokkal”, a nagyvárosokban és a nagyvárosokkal, illetve a funkcionális városi területeken és azokkal együtt, a területi sajátosságok figyelembevétele és minden egyes tagállam intézményi struktúrájának tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

5.

meggyőződése, hogy az európai városfejlesztési menetrendnek a Bizottság, a tagállamok, a helyi hatóságok és más szereplők közös erőfeszítése révén kell létrejönnie, amelynek célja a városi dimenzióval rendelkező uniós szakpolitikák gyakorlati, integrált és összehangolt, ugyanakkor rugalmas megközelítés révén történő racionalizálása, koordinálása és végrehajtása a „városokban és a városokkal”, a nagyvárosokban és a nagyvárosokkal, illetve a funkcionális városi területeken és azokkal együtt, a területi sajátosságok figyelembevétele és minden egyes tagállam intézményi struktúrájának tiszteletben tartása mellett;

| 6. | úgy ítéli meg, hogy az európai városfejlesztési menetrendnek teljes összhangban kell állnia az EU általános célkitűzéseivel és stratégiájával, különösen az Európa 2020 stratégiával és a területi kohézióra vonatkozó célkitűzésekkel; hangsúlyozza, hogy a közigazgatási határok egyre kevésbé játszanak meghatározó szerepet a regionális és helyi szintű fejlesztési kihívások megoldására irányuló törekvések során; úgy véli ezért, hogy az európai városfejlesztési menetrendnek átfogónak kell lennie, és egyértelműen figyelembe kell vennie az uniós területi egységek diverzitását, a határokon átnyúló kapcsolatokat és a város és a vidék kapcsolatát, beleértve azon szolgáltatások tekintetében, amelyeket a funkcionális városi területek nyújtanak a környező vidéki területeknek; |
| --- | --- |

6.

úgy ítéli meg, hogy az európai városfejlesztési menetrendnek teljes összhangban kell állnia az EU általános célkitűzéseivel és stratégiájával, különösen az Európa 2020 stratégiával és a területi kohézióra vonatkozó célkitűzésekkel; hangsúlyozza, hogy a közigazgatási határok egyre kevésbé játszanak meghatározó szerepet a regionális és helyi szintű fejlesztési kihívások megoldására irányuló törekvések során; úgy véli ezért, hogy az európai városfejlesztési menetrendnek átfogónak kell lennie, és egyértelműen figyelembe kell vennie az uniós területi egységek diverzitását, a határokon átnyúló kapcsolatokat és a város és a vidék kapcsolatát, beleértve azon szolgáltatások tekintetében, amelyeket a funkcionális városi területek nyújtanak a környező vidéki területeknek;

| 7. | sürgeti a Bizottságot, hogy a „városi közösségi vívmányok” és a különböző érdekelt felekkel – köztük a gazdasági és szociális partnerekkel és a civil szervezetekkel – folytatott átfogó konzultáció alapján dolgozzon ki közleményt, amelyben részletezi a jövőbeli európai városfejlesztési menetrend jellemzőit; felkéri a Bizottságot, hogy az európai városfejlesztési menetrendet foglalja bele éves munkaprogramjába; |
| --- | --- |

7.

sürgeti a Bizottságot, hogy a „városi közösségi vívmányok” és a különböző érdekelt felekkel – köztük a gazdasági és szociális partnerekkel és a civil szervezetekkel – folytatott átfogó konzultáció alapján dolgozzon ki közleményt, amelyben részletezi a jövőbeli európai városfejlesztési menetrend jellemzőit; felkéri a Bizottságot, hogy az európai városfejlesztési menetrendet foglalja bele éves munkaprogramjába;

Integrált területfejlesztési megközelítés érvényesítése az uniós döntéshozatalban és jogszabályokban

| 8. | felszólítja a Bizottságot, hogy a következetesség biztosítása, valamint annak érdekében, hogy a városok, nagyvárosok és funkcionális városi területek biztosítani tudják az Európa 2020 intelligens, fenntartható és inkluzív társadalmi és gazdasági fejlődésre irányuló célkitűzéseinek elérését, a városi területekre irányuló új szakpolitikai kezdeményezések kialakításánál a helyet jobban figyelembe vevő integrált területi megközelítést alkalmazzon, például egy integrált uniós megközelítés végrehajtásával, amely támogatja az európai városokban zajló, innovatív közlekedési és építési megoldásokat; |
| --- | --- |

8.

felszólítja a Bizottságot, hogy a következetesség biztosítása, valamint annak érdekében, hogy a városok, nagyvárosok és funkcionális városi területek biztosítani tudják az Európa 2020 intelligens, fenntartható és inkluzív társadalmi és gazdasági fejlődésre irányuló célkitűzéseinek elérését, a városi területekre irányuló új szakpolitikai kezdeményezések kialakításánál a helyet jobban figyelembe vevő integrált területi megközelítést alkalmazzon, például egy integrált uniós megközelítés végrehajtásával, amely támogatja az európai városokban zajló, innovatív közlekedési és építési megoldásokat;

| 9. | felkéri a Bizottságot, hogy valamennyi vonatkozó uniós szakpolitikai kezdeményezés területi dimenziójára vonatkozóan általános szabályként vezessen be területi hatásvizsgálatot minden releváns uniós politikai kezdeményezés regionális és helyi szintű gyakorlati megvalósíthatósága érdekében, hogy a hatásvizsgálatok és az új szakpolitikák kidolgozásakor fogadja be a decentralizált kormányzási szintekről érkező információkat („alulról felfelé” megközelítés), valamint biztosítsa, hogy minden vonatkozó ágazati uniós szakpolitika megfelelően kezelje azokat a kihívásokat, amelyekkel a városoknak, nagyvárosoknak és funkcionális városi területeknek szembe kell nézniük; felszólítja a Bizottságot, hogy ezeket a területi hatásvizsgálatokat a következő elemekre összpontosítsa: kiegyensúlyozott területfejlesztés, területi integráció, kormányzási szempontok, szabályozási szempontok, helyi végrehajtási szempontok, összhang a többi szakpolitikai célkitűzéssel; |
| --- | --- |

9.

felkéri a Bizottságot, hogy valamennyi vonatkozó uniós szakpolitikai kezdeményezés területi dimenziójára vonatkozóan általános szabályként vezessen be területi hatásvizsgálatot minden releváns uniós politikai kezdeményezés regionális és helyi szintű gyakorlati megvalósíthatósága érdekében, hogy a hatásvizsgálatok és az új szakpolitikák kidolgozásakor fogadja be a decentralizált kormányzási szintekről érkező információkat („alulról felfelé” megközelítés), valamint biztosítsa, hogy minden vonatkozó ágazati uniós szakpolitika megfelelően kezelje azokat a kihívásokat, amelyekkel a városoknak, nagyvárosoknak és funkcionális városi területeknek szembe kell nézniük; felszólítja a Bizottságot, hogy ezeket a területi hatásvizsgálatokat a következő elemekre összpontosítsa: kiegyensúlyozott területfejlesztés, területi integráció, kormányzási szempontok, szabályozási szempontok, helyi végrehajtási szempontok, összhang a többi szakpolitikai célkitűzéssel;

| 10. | sürgeti a Bizottságot, hogy az átfedések és következetlenségek elkerülése, az integrált fenntartható városfejlesztés egyértelmű meghatározása és ezáltal e területen a közös koherens és átlátható uniós célkitűzések azonosítása érdekében rendszerezzen és elemezzen minden rendelkezésre álló adatot és megosztott koncepcionális keretet („városi közösségi vívmányok”); |
| --- | --- |

10.

sürgeti a Bizottságot, hogy az átfedések és következetlenségek elkerülése, az integrált fenntartható városfejlesztés egyértelmű meghatározása és ezáltal e területen a közös koherens és átlátható uniós célkitűzések azonosítása érdekében rendszerezzen és elemezzen minden rendelkezésre álló adatot és megosztott koncepcionális keretet („városi közösségi vívmányok”);

| 11. | meggyőződése, hogy ahhoz, hogy a városi területekről a GDP indexeken túlmutató, pontosabb vizsgálatokat lehessen készíteni, elegendő adatot kell rendelkezésre bocsátani; ennélfogva úgy véli, hogy az Eurostatnak részletesebb helyi adatokat kell biztosítania és összeállítania, és hogy folytatni kell az Urban Audit és más hasonló felmérések keretében zajló munkát; felkéri ezenkívül a Bizottságot olyan eszközök kidolgozására, amelyekkel mérhető, hogy egy uniós szintű, integrált városfejlesztési menetrend milyen fejlődést és hatást vált ki; |
| --- | --- |

11.

meggyőződése, hogy ahhoz, hogy a városi területekről a GDP indexeken túlmutató, pontosabb vizsgálatokat lehessen készíteni, elegendő adatot kell rendelkezésre bocsátani; ennélfogva úgy véli, hogy az Eurostatnak részletesebb helyi adatokat kell biztosítania és összeállítania, és hogy folytatni kell az Urban Audit és más hasonló felmérések keretében zajló munkát; felkéri ezenkívül a Bizottságot olyan eszközök kidolgozására, amelyekkel mérhető, hogy egy uniós szintű, integrált városfejlesztési menetrend milyen fejlődést és hatást vált ki;

| 12. | ösztönzi a Bizottságot, hogy csökkentse a hatályos uniós jogszabályok helyi szinten történő végrehajtásával kapcsolatos bürokráciát, és biztosítsa, hogy minden jövőbeli szabályozás mélyrehatóan elemezze helyi szintű végrehajtásának következményeit; |
| --- | --- |

12.

ösztönzi a Bizottságot, hogy csökkentse a hatályos uniós jogszabályok helyi szinten történő végrehajtásával kapcsolatos bürokráciát, és biztosítsa, hogy minden jövőbeli szabályozás mélyrehatóan elemezze helyi szintű végrehajtásának következményeit;

Az uniós szakpolitikai eszközök és finanszírozás városi dimenziója

| 13. | emlékeztet arra, hogy az uniós kohéziós politika és annak finanszírozási eszközei alkalmasabbak arra, hogy közös stratégiai tervezés és szabályok révén támogassák a funkcionális városi területek összetett integrált területi stratégiáit; ösztönzi a tagállamokat, hogy az integrált városfejlesztési tervek végrehajtásának sikeres támogatása érdekében teljes mértékben használják ki a rendelkezésre álló új eszközöket, például az integrált területi beruházásokat és a közösségvezérelt helyi fejlesztéseket, valamint az új rugalmas operatív programokat; ösztönzi a tagállamokat és a Bizottságot, hogy az európai strukturális és beruházási alapok finanszírozásával végrehajtott műveletek és kezdeményezések városi dimenziójának jobb értékelése érdekében alakítsanak ki megfelelő és koherens mutatórendszert; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet arra, hogy az uniós kohéziós politika és annak finanszírozási eszközei alkalmasabbak arra, hogy közös stratégiai tervezés és szabályok révén támogassák a funkcionális városi területek összetett integrált területi stratégiáit; ösztönzi a tagállamokat, hogy az integrált városfejlesztési tervek végrehajtásának sikeres támogatása érdekében teljes mértékben használják ki a rendelkezésre álló új eszközöket, például az integrált területi beruházásokat és a közösségvezérelt helyi fejlesztéseket, valamint az új rugalmas operatív programokat; ösztönzi a tagállamokat és a Bizottságot, hogy az európai strukturális és beruházási alapok finanszírozásával végrehajtott műveletek és kezdeményezések városi dimenziójának jobb értékelése érdekében alakítsanak ki megfelelő és koherens mutatórendszert;

| 14. | kiemeli, hogy az integrált városfejlesztési megközelítés sikeres végrehajtása érdekében teljes mértékben ki kell használni a makroregionális stratégiákban rejlő lehetőségeket; felkéri a Bizottságot, hogy megfelelő módon vegye számításba és integrálja az európai városfejlesztési menetrend szempontjait, és az uniós makroregionális stratégiákon belül – amelyek a tervezés és a többszintű kormányzás modelljét képezik – hangsúlyozza a városi dimenziót; |
| --- | --- |

14.

kiemeli, hogy az integrált városfejlesztési megközelítés sikeres végrehajtása érdekében teljes mértékben ki kell használni a makroregionális stratégiákban rejlő lehetőségeket; felkéri a Bizottságot, hogy megfelelő módon vegye számításba és integrálja az európai városfejlesztési menetrend szempontjait, és az uniós makroregionális stratégiákon belül – amelyek a tervezés és a többszintű kormányzás modelljét képezik – hangsúlyozza a városi dimenziót;

| 15. | sajnálja, hogy bár az új kohéziós politikának vannak a városokkal kapcsolatos, jogilag kötelező erejű vonatkozásai, különösen a városok programozási szakaszba történő bevonása tekintetében, a városok képviselőinek tényleges részvétele a szakpolitika kialakításában igen csekély, és úgy hiszi, hogy ez a szakpolitikai folyamatokba való korai bevonásukkal javítható lenne, például konzultációkkal, kiértékelésekkel, valamint a bevált gyakorlatok és a tapasztalatok cseréjével; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az uniós forrásokkal támogatott programok és projektek végrehajtása során biztosítsák a partnerségi elv alkalmazását (az európai partnerségi magatartási kódexet is figyelembe véve (az általános rendelkezések megállapításáról szóló rendelet (1303/2013/EU rendelet) 5. cikkének (3) bekezdése)), és fordítsanak kiemelt figyelmet a városok, nagyvárosok és funkcionális városi területek programok előkészítésébe és irányításába – akár határokon átnyúlóan – történő bevonására; |
| --- | --- |

15.

sajnálja, hogy bár az új kohéziós politikának vannak a városokkal kapcsolatos, jogilag kötelező erejű vonatkozásai, különösen a városok programozási szakaszba történő bevonása tekintetében, a városok képviselőinek tényleges részvétele a szakpolitika kialakításában igen csekély, és úgy hiszi, hogy ez a szakpolitikai folyamatokba való korai bevonásukkal javítható lenne, például konzultációkkal, kiértékelésekkel, valamint a bevált gyakorlatok és a tapasztalatok cseréjével; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az uniós forrásokkal támogatott programok és projektek végrehajtása során biztosítsák a partnerségi elv alkalmazását (az európai partnerségi magatartási kódexet is figyelembe véve (az általános rendelkezések megállapításáról szóló rendelet (1303/2013/EU rendelet) 5. cikkének (3) bekezdése)), és fordítsanak kiemelt figyelmet a városok, nagyvárosok és funkcionális városi területek programok előkészítésébe és irányításába – akár határokon átnyúlóan – történő bevonására;

| 16. | felszólít arra, hogy a városokat és nagyvárosokat fokozottabban vonják be a strukturális és beruházási alapok révén finanszírozott új programokba; úgy véli, hogy az ebből levont tanulságok az alapját képezhetik egy, a 2020 utáni kohéziós politika kidolgozását segítő jelentős szakpolitikai ajánlásnak; ebben az összefüggésben felkéri a Bizottságot vizsgálja meg az európai városfejlesztési menetrend végrehajtását néhány kiválasztott, a városi területek kihívásait megjelenítő tematikus területen („városi kísérleti projektek”), különösen a különböző uniós szakpolitikák összehangolása és a meglévő átfedések megszüntetésének biztosítása, a többszintű kormányzási modell alkalmazása és a területi hatásvizsgálatok végrehajtása révén; kéri a Bizottságot, rendszeresen készítsen jelentést a Parlament számára az ezzel kapcsolatos előrehaladásról és eredményekről; |
| --- | --- |

16.

felszólít arra, hogy a városokat és nagyvárosokat fokozottabban vonják be a strukturális és beruházási alapok révén finanszírozott új programokba; úgy véli, hogy az ebből levont tanulságok az alapját képezhetik egy, a 2020 utáni kohéziós politika kidolgozását segítő jelentős szakpolitikai ajánlásnak; ebben az összefüggésben felkéri a Bizottságot vizsgálja meg az európai városfejlesztési menetrend végrehajtását néhány kiválasztott, a városi területek kihívásait megjelenítő tematikus területen („városi kísérleti projektek”), különösen a különböző uniós szakpolitikák összehangolása és a meglévő átfedések megszüntetésének biztosítása, a többszintű kormányzási modell alkalmazása és a területi hatásvizsgálatok végrehajtása révén; kéri a Bizottságot, rendszeresen készítsen jelentést a Parlament számára az ezzel kapcsolatos előrehaladásról és eredményekről;

| 17. | kéri a fenntartható, integrált és társadalmi befogadást eredményező városfejlesztést elősegíteni képes uniós beruházási politikák jobb összehangolását és integrálását; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a befektetett pénzeszközök maximális tőkeáttételi hatásának biztosítása érdekében az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA), az EU által támogatott programok (például a LIFE, a Horizont 2020, az Intelligens Energia – Európa stb.) és a kohéziós politika, valamint a közpénzből finanszírozott (nemzeti) beruházások és a magán pénzügyi eszközök közötti szinergiák megteremtése érdekében teljes mértékben használják ki a szabályozási keretrendszert; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell az összes beruházási politika egymást kiegészítő jellegét és a fokozott szinergiát, és el kell kerülni a kettős finanszírozást és az átfedéseket; |
| --- | --- |

17.

kéri a fenntartható, integrált és társadalmi befogadást eredményező városfejlesztést elősegíteni képes uniós beruházási politikák jobb összehangolását és integrálását; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a befektetett pénzeszközök maximális tőkeáttételi hatásának biztosítása érdekében az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA), az EU által támogatott programok (például a LIFE, a Horizont 2020, az Intelligens Energia – Európa stb.) és a kohéziós politika, valamint a közpénzből finanszírozott (nemzeti) beruházások és a magán pénzügyi eszközök közötti szinergiák megteremtése érdekében teljes mértékben használják ki a szabályozási keretrendszert; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell az összes beruházási politika egymást kiegészítő jellegét és a fokozott szinergiát, és el kell kerülni a kettős finanszírozást és az átfedéseket;

A többszintű kormányzás új modellje

| 18. | emlékeztet arra, hogy a mai főbb gazdasági, társadalmi és környezeti kihívások túlnyúlnak a hagyományos közigazgatási határokon, és hogy a közigazgatási és területi struktúrák közötti növekvő eltérések (városi és városkörnyéki együttműködés, városi-vidéki együttműködés stb.) új rugalmas kormányzási formákat igényelnek a funkcionális térségek integrált területfejlesztésének folytatásához; |
| --- | --- |

18.

emlékeztet arra, hogy a mai főbb gazdasági, társadalmi és környezeti kihívások túlnyúlnak a hagyományos közigazgatási határokon, és hogy a közigazgatási és területi struktúrák közötti növekvő eltérések (városi és városkörnyéki együttműködés, városi-vidéki együttműködés stb.) új rugalmas kormányzási formákat igényelnek a funkcionális térségek integrált területfejlesztésének folytatásához;

| 19. | úgy véli, hogy az európai városfejlesztési menetrendnek egy új, többszintű kormányzási módszeren kell alapulnia, amely a helyi szintet a szakpolitikai ciklus minden szakaszába szorosabban bevonja, és ezáltal a szakpolitikákat közelebb hozza a valósághoz, valamint megteremti összhangjukat a funkcionális városi területek folyamatos átalakulásával; úgy véli, hogy ennek során szerepet kell kapnia a helyi és regionális önkormányzatok képviseletében a Régiók Bizottságának is; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy az európai városfejlesztési menetrendnek egy új, többszintű kormányzási módszeren kell alapulnia, amely a helyi szintet a szakpolitikai ciklus minden szakaszába szorosabban bevonja, és ezáltal a szakpolitikákat közelebb hozza a valósághoz, valamint megteremti összhangjukat a funkcionális városi területek folyamatos átalakulásával; úgy véli, hogy ennek során szerepet kell kapnia a helyi és regionális önkormányzatok képviseletében a Régiók Bizottságának is;

| 20. | sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a többszintű kormányzás partnerségeken és valódi együttműködésen alapuló új modelljének elemeire vonatkozóan, amely túlmutat az érdekelt felek egyszerű konzultációin, a formális kormányzati struktúrákat a „digitalizált” hálózati társadalom új realitásainak megfelelő rugalmas informális kormányzati struktúrákkal kombinálja, és illeszkedik ahhoz a fokozathoz, amelyen a kihívások jelentkeznek, egy olyan modellt, amely javítja a többszintű vertikális és horizontális együttműködést a kormányzati és nem kormányzati szereplőkkel helyi, regionális, nemzeti és európai szinten, és ezáltal közelebb hozza a kormányt a polgárokhoz, és javítja az európai program demokratikus legitimációját; javasolja, hogy ez a testre szabott „sui generis” model legyen a jövőbeli európai városfejlesztési menetrend munkamódszere, miután a partnerek elfogadták, és valamennyi érdekelt féllel konzultáltak; |
| --- | --- |

20.

sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a többszintű kormányzás partnerségeken és valódi együttműködésen alapuló új modelljének elemeire vonatkozóan, amely túlmutat az érdekelt felek egyszerű konzultációin, a formális kormányzati struktúrákat a „digitalizált” hálózati társadalom új realitásainak megfelelő rugalmas informális kormányzati struktúrákkal kombinálja, és illeszkedik ahhoz a fokozathoz, amelyen a kihívások jelentkeznek, egy olyan modellt, amely javítja a többszintű vertikális és horizontális együttműködést a kormányzati és nem kormányzati szereplőkkel helyi, regionális, nemzeti és európai szinten, és ezáltal közelebb hozza a kormányt a polgárokhoz, és javítja az európai program demokratikus legitimációját; javasolja, hogy ez a testre szabott „sui generis” model legyen a jövőbeli európai városfejlesztési menetrend munkamódszere, miután a partnerek elfogadták, és valamennyi érdekelt féllel konzultáltak;

Tudásmenedzsment és adatmegosztás

| 21. | véleménye szerint a városi platformok és hálózatok (például az URBACT, a városfejlesztési hálózati program), valamint a városok közötti tudásmegosztást szolgáló egyéb programok (mint a CIVITAS, a Polgármesterek Szövetsége, a Mayors Adapt, az Intelligens városok és községek kezdeményezés, a fenntartható városok referenciakerete, a ManagEnergy) kiváló lehetőséget kínálnak a helyi, regionális és határokon átnyúló szereplők városfejlesztésben való részvételére és a szereplők közötti tudásmegosztásra; sürgeti a Bizottságot, hogy erősítse meg ezeket a platformokat, és biztosítson közöttük jobb koordinációt annak érdekében, hogy a helyi szereplők jobban megértsék és hatékonyabban alkalmazzák őket; |
| --- | --- |

21.

véleménye szerint a városi platformok és hálózatok (például az URBACT, a városfejlesztési hálózati program), valamint a városok közötti tudásmegosztást szolgáló egyéb programok (mint a CIVITAS, a Polgármesterek Szövetsége, a Mayors Adapt, az Intelligens városok és községek kezdeményezés, a fenntartható városok referenciakerete, a ManagEnergy) kiváló lehetőséget kínálnak a helyi, regionális és határokon átnyúló szereplők városfejlesztésben való részvételére és a szereplők közötti tudásmegosztásra; sürgeti a Bizottságot, hogy erősítse meg ezeket a platformokat, és biztosítson közöttük jobb koordinációt annak érdekében, hogy a helyi szereplők jobban megértsék és hatékonyabban alkalmazzák őket;

| 22. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az uniós finanszírozású projektek és a városok közötti egyéb hálózati tevékenységek által biztosított, a tudás megosztására és a kapacitás növelésére irányuló tevékenységekből hozzák ki a legtöbbet; ösztönzi a Bizottságot, hogy dolgozzon ki a projektek eredményeinek szolgálatai körében történő jobb megosztására szolgáló mechanizmusokat, és biztosítsa, hogy az eredmények alapanyagként hozzájáruljanak a nemzeti és uniós szintű szakpolitikák kialakításához; |
| --- | --- |

22.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az uniós finanszírozású projektek és a városok közötti egyéb hálózati tevékenységek által biztosított, a tudás megosztására és a kapacitás növelésére irányuló tevékenységekből hozzák ki a legtöbbet; ösztönzi a Bizottságot, hogy dolgozzon ki a projektek eredményeinek szolgálatai körében történő jobb megosztására szolgáló mechanizmusokat, és biztosítsa, hogy az eredmények alapanyagként hozzájáruljanak a nemzeti és uniós szintű szakpolitikák kialakításához;

| 23. | úgy véli, hogy az igényekhez jobban igazodó szakpolitikák kialakítása érdekében frissíteni és tökéletesíteni kell az Urban Audit adatbázisát; ösztönzi az Eurostatot és a Bizottságot, hogy a szakpolitikák végrehajtásának helyén, számos esetben helyi szinten összegyűjtött, részletesebb adatokat szolgáltassanak és állítsanak össze; hangsúlyozza, hogy ezen összetett funkcionális térségek megértésének javítása érdekében a városok és a környező térségek közötti, valamint a funkcionális városi területeken belüli kapcsolatok mérésére szolgáló időszaki adatok összegyűjtése is egyre fontosabb, és ezért sürgeti a Bizottságot, hogy gyűjtse össze és elemezze az említett adatokat, és a szakpolitika kialakítását azokra alapozza; |
| --- | --- |

23.

úgy véli, hogy az igényekhez jobban igazodó szakpolitikák kialakítása érdekében frissíteni és tökéletesíteni kell az Urban Audit adatbázisát; ösztönzi az Eurostatot és a Bizottságot, hogy a szakpolitikák végrehajtásának helyén, számos esetben helyi szinten összegyűjtött, részletesebb adatokat szolgáltassanak és állítsanak össze; hangsúlyozza, hogy ezen összetett funkcionális térségek megértésének javítása érdekében a városok és a környező térségek közötti, valamint a funkcionális városi területeken belüli kapcsolatok mérésére szolgáló időszaki adatok összegyűjtése is egyre fontosabb, és ezért sürgeti a Bizottságot, hogy gyűjtse össze és elemezze az említett adatokat, és a szakpolitika kialakítását azokra alapozza;

A jövőbeli európai városfejlesztési menetrend végrehajtása

| 24. | úgy véli, hogy ahhoz, hogy az európai városfejlesztési menetrend hatékony eszközzé váljon, közös és rendszeresen aktualizált koncepcionális keretrendszernek kell lennie, amely az Európa 2020 stratégia intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre irányuló céljainak szélesebb összefüggésében korlátozott számú kihívásra tematikusan összpontosít; |
| --- | --- |

24.

úgy véli, hogy ahhoz, hogy az európai városfejlesztési menetrend hatékony eszközzé váljon, közös és rendszeresen aktualizált koncepcionális keretrendszernek kell lennie, amely az Európa 2020 stratégia intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre irányuló céljainak szélesebb összefüggésében korlátozott számú kihívásra tematikusan összpontosít;

| 25. | határozott meggyőződése, hogy ezeknek a kihívásoknak a következő kritériumoknak kell megfelelniük: 1) összhangban vannak a közös koncepcionális keretrendszerrel; 2) fontos városi kihívások, amelyek jelentős hatást gyakorolnak a nagyvárosokra, városokra, és a tagállamokban és a tagállamok között elhelyezkedő funkcionális városi területekre; 3) a tagállamok egyoldalúan nem tudják megoldani őket; 4) az uniós megközelítés egyértelmű hozzáadott értékkel rendelkezik; kéri a Bizottságot, hogy valamennyi, különösen helyi szintű érdekelt féllel szoros együttműködésben kezdje el az említett kihívások feltérképezésére, valamint a még meglévő szűk keresztmetszetek, szakpolitikai ellentmondások vagy képesség- és tudásbeli hiányosságok meghatározására irányuló munkát; |
| --- | --- |

25.

határozott meggyőződése, hogy ezeknek a kihívásoknak a következő kritériumoknak kell megfelelniük: 1) összhangban vannak a közös koncepcionális keretrendszerrel; 2) fontos városi kihívások, amelyek jelentős hatást gyakorolnak a nagyvárosokra, városokra, és a tagállamokban és a tagállamok között elhelyezkedő funkcionális városi területekre; 3) a tagállamok egyoldalúan nem tudják megoldani őket; 4) az uniós megközelítés egyértelmű hozzáadott értékkel rendelkezik; kéri a Bizottságot, hogy valamennyi, különösen helyi szintű érdekelt féllel szoros együttműködésben kezdje el az említett kihívások feltérképezésére, valamint a még meglévő szűk keresztmetszetek, szakpolitikai ellentmondások vagy képesség- és tudásbeli hiányosságok meghatározására irányuló munkát;

| 26. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gondoskodjanak arról, hogy az integrált városfejlesztés jobb érvényesítése érdekében minden kormányzati szinten biztosított legyen a városi dimenziójú szakpolitikák magas szintű ágazatközi koordinációja; felszólítja az EU várospolitikájáért felelős Regionális és Várospolitikai Főigazgatóságot, hogy a Bizottság városfejlesztéssel foglalkozó szolgálatközi csoportjával szorosan együttműködve legyen e folyamat motorja, és biztosítsa, hogy minden releváns új kezdeményezésben figyelembe vegyék a városi dimenziót; kéri az Európai Bizottság elnökét, hogy a biztosi testületen belül jelölje ki a stratégiai irány meghatározásának, az európai politikák városfejlesztési menetrendje irányításának és a Parlament számára a városfejlesztési menetrendről szóló éves jelentés elkészítésének politikai felelősét; |
| --- | --- |

26.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gondoskodjanak arról, hogy az integrált városfejlesztés jobb érvényesítése érdekében minden kormányzati szinten biztosított legyen a városi dimenziójú szakpolitikák magas szintű ágazatközi koordinációja; felszólítja az EU várospolitikájáért felelős Regionális és Várospolitikai Főigazgatóságot, hogy a Bizottság városfejlesztéssel foglalkozó szolgálatközi csoportjával szorosan együttműködve legyen e folyamat motorja, és biztosítsa, hogy minden releváns új kezdeményezésben figyelembe vegyék a városi dimenziót; kéri az Európai Bizottság elnökét, hogy a biztosi testületen belül jelölje ki a stratégiai irány meghatározásának, az európai politikák városfejlesztési menetrendje irányításának és a Parlament számára a városfejlesztési menetrendről szóló éves jelentés elkészítésének politikai felelősét;

| 27. | felkéri a Bizottságot, hogy jelöljön ki egy uniós városfejlesztési koordinátort, hogy a Bizottságon belül már létező szolgálatok vagy testületek révén horizontális (minden vonatkozó szakpolitikai szektor bevonásával) és vertikális (minden kormányzati szint bevonásával) nyomon követéssel ellenőrizze és értékelje az említett koordináció gyakorlati végrehajtását; úgy véli, hogy az uniós városfejlesztési koordinátornak a Bizottság városfejlesztéssel foglalkozó szolgálatközi csoportjának segítségével létre kell hoznia a Bizottságon belül egy várospolitikával foglalkozó egyablakos ügyintézőhelyet, és a Bizottság szolgálatain belül és azok között, illetve a különböző érdekelt felekkel biztosítania kell a várospolitikával kapcsolatos adatok megfelelő összegyűjtését, kezelését és terjesztését, hogy ily módon létrejöjjön egy, a korai előrejelzést és a helyi és regionális hatóságok városokra, nagyvárosokra és funkcionális városi területekre hatást gyakorló szakpolitikai folyamatokba való korai bevonását szolgáló figyelemfelkeltő mechanizmus; |
| --- | --- |

27.

felkéri a Bizottságot, hogy jelöljön ki egy uniós városfejlesztési koordinátort, hogy a Bizottságon belül már létező szolgálatok vagy testületek révén horizontális (minden vonatkozó szakpolitikai szektor bevonásával) és vertikális (minden kormányzati szint bevonásával) nyomon követéssel ellenőrizze és értékelje az említett koordináció gyakorlati végrehajtását; úgy véli, hogy az uniós városfejlesztési koordinátornak a Bizottság városfejlesztéssel foglalkozó szolgálatközi csoportjának segítségével létre kell hoznia a Bizottságon belül egy várospolitikával foglalkozó egyablakos ügyintézőhelyet, és a Bizottság szolgálatain belül és azok között, illetve a különböző érdekelt felekkel biztosítania kell a várospolitikával kapcsolatos adatok megfelelő összegyűjtését, kezelését és terjesztését, hogy ily módon létrejöjjön egy, a korai előrejelzést és a helyi és regionális hatóságok városokra, nagyvárosokra és funkcionális városi területekre hatást gyakorló szakpolitikai folyamatokba való korai bevonását szolgáló figyelemfelkeltő mechanizmus;

| 28. | ösztönzi a Bizottságot, hogy – a meglévő struktúrák használata mellett és például a „városi kísérleti projektek” részeként – alakítson ki a tagállamokban az uniós politikák városi dimenziójával foglalkozó egyablakos tájékoztató pontokat (városi egyablakos rendszer) azzal a céllal, hogy átfogó tájékoztatást nyújtson elsősorban a városfejlesztéssel összefüggő különböző uniós kezdeményezésekről, iránymutatásokról és pénzügyi lehetőségekről; |
| --- | --- |

28.

ösztönzi a Bizottságot, hogy – a meglévő struktúrák használata mellett és például a „városi kísérleti projektek” részeként – alakítson ki a tagállamokban az uniós politikák városi dimenziójával foglalkozó egyablakos tájékoztató pontokat (városi egyablakos rendszer) azzal a céllal, hogy átfogó tájékoztatást nyújtson elsősorban a városfejlesztéssel összefüggő különböző uniós kezdeményezésekről, iránymutatásokról és pénzügyi lehetőségekről;

| 29. | felszólítja a Bizottságot, hogy „A jövő városai” fórumra építve, minden kormányzati szint és a különböző ágazatok érdekelt feleinek részvételével tartson rendszeres városi csúcstalálkozókat; úgy ítéli meg, hogy az említett csúcstalálkozóknak valódi lehetőséget kell biztosítaniuk a városoknak arra, hogy a különböző érintett szakpolitikai területek döntéshozóival konstruktív párbeszédet folytathassanak, és segíteniük kell az uniós szakpolitikák városokra, nagyvárosokra és funkcionális városi területekre gyakorolt hatásának, valamint annak értékelésében, hogy ezek hogyan vonhatók be a legjobban a küszöbön álló kezdeményezésekbe; |
| --- | --- |

29.

felszólítja a Bizottságot, hogy „A jövő városai” fórumra építve, minden kormányzati szint és a különböző ágazatok érdekelt feleinek részvételével tartson rendszeres városi csúcstalálkozókat; úgy ítéli meg, hogy az említett csúcstalálkozóknak valódi lehetőséget kell biztosítaniuk a városoknak arra, hogy a különböző érintett szakpolitikai területek döntéshozóival konstruktív párbeszédet folytathassanak, és segíteniük kell az uniós szakpolitikák városokra, nagyvárosokra és funkcionális városi területekre gyakorolt hatásának, valamint annak értékelésében, hogy ezek hogyan vonhatók be a legjobban a küszöbön álló kezdeményezésekbe;

| 30. | sürgeti a tagállamokat, hogy kötelező módon teljes mértékben vonják be a városokat és a funkcionális városi területeket a stratégiai szakpolitikák kialakításába és a programok (például nemzeti reformprogram, partnerségi megállapodások és operatív programok) kidolgozásába; felszólítja a tagállamokat, hogy a városfejlesztéssel foglalkozó miniszterek rendszeres, nem hivatalos tanácsi ülésének megtartásával fokozzák a városfejlesztési nemzeti programokról történő tapasztalatcserét, ami képessé teszi a városokat arra, hogy teljesítsék az Európa 2020 stratégia célkitűzéseit; |
| --- | --- |

30.

sürgeti a tagállamokat, hogy kötelező módon teljes mértékben vonják be a városokat és a funkcionális városi területeket a stratégiai szakpolitikák kialakításába és a programok (például nemzeti reformprogram, partnerségi megállapodások és operatív programok) kidolgozásába; felszólítja a tagállamokat, hogy a városfejlesztéssel foglalkozó miniszterek rendszeres, nem hivatalos tanácsi ülésének megtartásával fokozzák a városfejlesztési nemzeti programokról történő tapasztalatcserét, ami képessé teszi a városokat arra, hogy teljesítsék az Európa 2020 stratégia célkitűzéseit;

Az európai városfejlesztési menetrend külső dimenziója

| 31. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy teljes körűen vegyék figyelembe a Habitat III. menetrend folyamatban lévő előkészítő munkáit, és biztosítsák, hogy a jövőbeni európai városfejlesztési menetrend, valamint e globális városfejlesztési menetrend céljai és célkitűzései teljes mértékben összeegyeztethetők és összehangoltak legyenek; felkéri a Bizottságot, hogy rendszeresen tájékoztassa a Parlamentet az európai városfejlesztési menetrend külső dimenziójáról, és úgy véli, hogy a városfejlesztési menetrend lehet az uniós hozzájárulás az Egyesült Nemzetek „új városfejlesztési menetrendjéről” folytatott nemzetközi vitához és a lakhatásról és a fenntartható városfejlesztésről szóló 2016-os Habitat III. konferenciához; |
| --- | --- |

31.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy teljes körűen vegyék figyelembe a Habitat III. menetrend folyamatban lévő előkészítő munkáit, és biztosítsák, hogy a jövőbeni európai városfejlesztési menetrend, valamint e globális városfejlesztési menetrend céljai és célkitűzései teljes mértékben összeegyeztethetők és összehangoltak legyenek; felkéri a Bizottságot, hogy rendszeresen tájékoztassa a Parlamentet az európai városfejlesztési menetrend külső dimenziójáról, és úgy véli, hogy a városfejlesztési menetrend lehet az uniós hozzájárulás az Egyesült Nemzetek „új városfejlesztési menetrendjéről” folytatott nemzetközi vitához és a lakhatásról és a fenntartható városfejlesztésről szóló 2016-os Habitat III. konferenciához;

| 32. | úgy véli, hogy az Európai Uniónak és a tagállamoknak, a helyi és regionális hatóságokkal konzultálva és közreműködésükkel, egyértelműen, egységesen és nyíltan ki kell állniuk a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet (ISO) mellett a fenntartható városfejlesztésre vonatkozó normák kidolgozása tekintetében, tiszteletben tartva a város- és területfejlesztésre vonatkozó egyetemes ENSZ-iránymutatásokra irányuló munkát; hangsúlyozza, hogy az új ISO-szabványokat támogató, nem pedig normatív eszköznek kell tekinteni; |
| --- | --- |

32.

úgy véli, hogy az Európai Uniónak és a tagállamoknak, a helyi és regionális hatóságokkal konzultálva és közreműködésükkel, egyértelműen, egységesen és nyíltan ki kell állniuk a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet (ISO) mellett a fenntartható városfejlesztésre vonatkozó normák kidolgozása tekintetében, tiszteletben tartva a város- és területfejlesztésre vonatkozó egyetemes ENSZ-iránymutatásokra irányuló munkát; hangsúlyozza, hogy az új ISO-szabványokat támogató, nem pedig normatív eszköznek kell tekinteni;

o

o o

| 33. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

33.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 320. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 289. o.

(3)  HL L 347., 2013.12.20., 259. o.

(4)  HL C 390. E, 2012.12.18., 10. o.

(5)  HL C 184. E, 2009.8.6., 95. o.

(6)  Parag Khanna, Beyond City Limits, Foreign Policy, 2010. augusztus 6.

(7)  Eurostat – Városi statisztikák, 2014.

(8)  The Vertical Farm (vertikális farm), www.verticalfarm.com.

(9)  A Bizottság „Az uniós városfejlesztési menetrend felé” című, 1997. május 6-i közleménye (COM(1997)0197).

---

| 22.9.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/132 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/132

---

P8_TA(2015)0308

A növekedést és munkahelyteremtést szolgáló beruházások: a gazdasági, társadalmi és területi kohézió előmozdítása az Unióban

Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i állásfoglalása Hatodik jelentés a gazdasági, társadalmi és területi kohézióról: a növekedést és a munkahelyteremtést szolgáló beruházások (2014/2245(INI))

(2017/C 316/14)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Unión belüli gazdasági, társadalmi és területi kohézióról szóló, „A növekedést és a munkahelyteremtést szolgáló beruházások: A fejlődés és a jó kormányzás előmozdítása az EU régióiban és városaiban” című, 2014. július 23-i hatodik jelentésére (a továbbiakban: a hatodik kohéziós jelentés), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Unión belüli gazdasági, társadalmi és területi kohézióról szóló, „A növekedést és a munkahelyteremtést szolgáló beruházások: A fejlődés és a jó kormányzás előmozdítása az EU régióiban és városaiban” című, 2014. július 23-i hatodik jelentésére (a továbbiakban: a hatodik kohéziós jelentés),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 4., 162., 174–178. és 349. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 4., 162., 174–178. és 349. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (a továbbiakban: a közös rendelkezésekről szóló rendelet) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (a továbbiakban: a közös rendelkezésekről szóló rendelet) (1),

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzésről szóló egyedi rendelkezésekről, valamint az 1080/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1301/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzésről szóló egyedi rendelkezésekről, valamint az 1080/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1301/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az Európai Szociális Alapról és az 1081/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i európai parlamenti és tanácsi 1304/2013/EU rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Szociális Alapról és az 1081/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i európai parlamenti és tanácsi 1304/2013/EU rendeletre (3),

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alap által az európai területi együttműködési célkitűzésnek nyújtott támogatásra vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2013. december 17-i 1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alap által az európai területi együttműködési célkitűzésnek nyújtott támogatásra vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2013. december 17-i 1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel az európai területi együttműködési csoportosulásról szóló 1082/2006/EK rendeletnek a csoportosulások létrehozásának és működésének egyértelművé tétele, egyszerűsítése és javítása tekintetében történő módosításáról szóló, 2013. december 17-i 1302/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai területi együttműködési csoportosulásról szóló 1082/2006/EK rendeletnek a csoportosulások létrehozásának és működésének egyértelművé tétele, egyszerűsítése és javítása tekintetében történő módosításáról szóló, 2013. december 17-i 1302/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5),

| — | tekintettel a Kohéziós Alapról, és az 1084/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1300/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kohéziós Alapról, és az 1084/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1300/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (7),

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (8),

| — | tekintettel a területrendezésért és területfejlesztésért felelős miniszterek 2011. május 19-én, Gödöllőn tartott informális ülésén elfogadott, „Az Európai Unió 2020-ig szóló területi menetrendje – Egy sokszínű régiókból álló, befogadó, intelligens és fenntartható Európa felé” című dokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a területrendezésért és területfejlesztésért felelős miniszterek 2011. május 19-én, Gödöllőn tartott informális ülésén elfogadott, „Az Európai Unió 2020-ig szóló területi menetrendje – Egy sokszínű régiókból álló, befogadó, intelligens és fenntartható Európa felé” című dokumentumra,

| — | tekintettel a Bizottság gazdasági, társadalmi és területi kohézió terén elért haladásról szóló, „A válság városi és regionális vetülete” című, 2013. június 26-i nyolcadik jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság gazdasági, társadalmi és területi kohézió terén elért haladásról szóló, „A válság városi és regionális vetülete” című, 2013. június 26-i nyolcadik jelentésére,

| — | tekintettel az „Intelligens szakosodás: hálózatépítési kiválóság a jó kohéziós politikáért” című, 2014. január 14-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Intelligens szakosodás: hálózatépítési kiválóság a jó kohéziós politikáért” című, 2014. január 14-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel az Európai Unió tagállamainak a kohéziós politika új programozási időszakának hatékony és időbeni elindítására való felkészültségéről szóló, 2014. január 14-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió tagállamainak a kohéziós politika új programozási időszakának hatékony és időbeni elindítására való felkészültségéről szóló, 2014. január 14-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel az Európai Bizottságnak az EU kohéziós politikájáról szóló 26. és 8. eredményjelentéséről, valamint a 2014-2013 közötti időszak programjainak végrehajtásáról szóló 2007. évi stratégiai jelentésről szóló, 2014. február 26-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottságnak az EU kohéziós politikájáról szóló 26. és 8. eredményjelentéséről, valamint a 2014-2013 közötti időszak programjainak végrehajtásáról szóló 2007. évi stratégiai jelentésről szóló, 2014. február 26-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel az állásfoglalása a legkülső régiók lehetőségei fejlesztésének a strukturális alapok és a többi uniós program közötti szinergiák megteremtése révén történő optimalizálásáról szóló, 2014. február 26-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az állásfoglalása a legkülső régiók lehetőségei fejlesztésének a strukturális alapok és a többi uniós program közötti szinergiák megteremtése révén történő optimalizálásáról szóló, 2014. február 26-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel a 2014-2014 közötti időszakra szóló kohéziós politika elindításában bekövetkezett késedelemről szóló, 2014. november 27-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014-2014 közötti időszakra szóló kohéziós politika elindításában bekövetkezett késedelemről szóló, 2014. november 27-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel „Az innovatív pénzügyi eszközök következő generációjának kerete: az EU tőke- és hitelfinanszírozási platformja” című, 2011. október 19-i bizottsági közleményre (COM(2011)0662), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az innovatív pénzügyi eszközök következő generációjának kerete: az EU tőke- és hitelfinanszírozási platformja” című, 2011. október 19-i bizottsági közleményre (COM(2011)0662),

| — | tekintettel az „Európai beruházási terv” című, 2014. november 26-i bizottsági közleményre (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európai beruházási terv” című, 2014. november 26-i bizottsági közleményre (COM(2014)0903),

| — | tekintettel „A rugalmasság legjobb kihasználása a Stabilitási és Növekedési Paktum meglévő szabályain belül” című, 2015. január 13-i bizottsági közleményre (COM(2015)0012), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A rugalmasság legjobb kihasználása a Stabilitási és Növekedési Paktum meglévő szabályain belül” című, 2015. január 13-i bizottsági közleményre (COM(2015)0012),

| — | tekintettel az Európai Számvevőszéknek „Az Európai Regionális Fejlesztési Alapból támogatott pénzügyi konstrukciók kkv-k részére” című, 2/2012. sz. különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszéknek „Az Európai Regionális Fejlesztési Alapból támogatott pénzügyi konstrukciók kkv-k részére” című, 2/2012. sz. különjelentésére,

| — | tekintettel a gazdasági, társadalmi és területi kohézióról szóló hatodik jelentésről (Befektetés a munkahelyekbe és a növekedésbe) az Általános Ügyek (Kohéziós Ügyek) Tanácsa által 2014. november 19-én elfogadott tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gazdasági, társadalmi és területi kohézióról szóló hatodik jelentésről (Befektetés a munkahelyekbe és a növekedésbe) az Általános Ügyek (Kohéziós Ügyek) Tanácsa által 2014. november 19-én elfogadott tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának a gazdasági, társadalmi és területi kohézióról szóló hatodik jelentésről szóló, 2014. december 3-i véleményére (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának a gazdasági, társadalmi és területi kohézióról szóló hatodik jelentésről szóló, 2014. december 3-i véleményére (14),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a „Hatodik jelentés a gazdasági, társadalmi és területi kohézióról: a növekedést és a munkahelyteremtést szolgáló beruházások” című, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett bizottsági közleményről szóló 2015. január 21-i véleményére (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a „Hatodik jelentés a gazdasági, társadalmi és területi kohézióról: a növekedést és a munkahelyteremtést szolgáló beruházások” című, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett bizottsági közleményről szóló 2015. január 21-i véleményére (15),

| — | tekintettel a 2015. évi uniós igazságügyi eredménytábláról szóló, 2015. március 9-i bizottsági közleményre (COM(2015)0116), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015. évi uniós igazságügyi eredménytábláról szóló, 2015. március 9-i bizottsági közleményre (COM(2015)0116),

| — | tekintettel „2. sz. költségvetés-módosítási tervezet a 2015. évi általános költségvetéshez” című, 2015. január 20-i bizottsági közleményre (COM(2015)0016), |
| --- | --- |

—

tekintettel „2. sz. költségvetés-módosítási tervezet a 2015. évi általános költségvetéshez” című, 2015. január 20-i bizottsági közleményre (COM(2015)0016),

| — | tekintettel az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelméről – a csalás elleni küzdelemről szóló, 2013. évi éves jelentésre; |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelméről – a csalás elleni küzdelemről szóló, 2013. évi éves jelentésre;

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság, illetve a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményeire (A8-0173/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság, illetve a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményeire (A8-0173/2015),

| A. | mivel az EU kohéziós politikája tagadhatatlanul meghatározó szerepet játszik a regionális egyenlőtlenségek csökkentésében, a tagállamok régiói közötti gazdasági, társadalmi és területi kohézió előmozdításában és a munkahelyteremtés támogatásában; mivel a kohéziós politika a legfőbb, reálgazdaságra irányuló uniós szintű beruházási politika, és 2020-ig 350 milliárd eurót meghaladó költségvetésével az Unió növekedésének és munkahelyteremtésének bevált eszköze; mivel a gazdasági válság során a kohéziós politika elengedhetetlen eszköznek bizonyult az egyes tagállamok beruházási szintjének megőrzésében; mivel egyes tagállamokban a kohéziós politika ráadásul az állami beruházások elsődleges forrása; mivel már több értékelési módszer is igazolta, hogy a kohéziós politika konkrét és látható eredményeket hoz; |
| --- | --- |

A.

mivel az EU kohéziós politikája tagadhatatlanul meghatározó szerepet játszik a regionális egyenlőtlenségek csökkentésében, a tagállamok régiói közötti gazdasági, társadalmi és területi kohézió előmozdításában és a munkahelyteremtés támogatásában; mivel a kohéziós politika a legfőbb, reálgazdaságra irányuló uniós szintű beruházási politika, és 2020-ig 350 milliárd eurót meghaladó költségvetésével az Unió növekedésének és munkahelyteremtésének bevált eszköze; mivel a gazdasági válság során a kohéziós politika elengedhetetlen eszköznek bizonyult az egyes tagállamok beruházási szintjének megőrzésében; mivel egyes tagállamokban a kohéziós politika ráadásul az állami beruházások elsődleges forrása; mivel már több értékelési módszer is igazolta, hogy a kohéziós politika konkrét és látható eredményeket hoz;

| B. | mivel a 2013-ra vonatkozó legfrissebb adatok szerint a tartós munkanélküliség minden eddigi rekordot megdöntött az EU-ban, és a munkaerő 5,1 %-át érinti; mivel a tartós munkanélküliség egész életük során súlyos következményekkel jár az érintettekre és a strukturális problémává válhat, különösen a külső régiókban; |
| --- | --- |

B.

mivel a 2013-ra vonatkozó legfrissebb adatok szerint a tartós munkanélküliség minden eddigi rekordot megdöntött az EU-ban, és a munkaerő 5,1 %-át érinti; mivel a tartós munkanélküliség egész életük során súlyos következményekkel jár az érintettekre és a strukturális problémává válhat, különösen a külső régiókban;

| C. | mivel a közelmúltban az EU-ban az állami beruházások reálértéken 15 %-kal csökkentek, és mivel számos régió – különös tekintettel azokra, amelyek demográfiai kihívásokkal küzdenek – nem volt képes megfelelően hozzájárulni az Európa 2020 stratégia céljaihoz, különös tekintettel a 2020-ra kitűzött 75 %-os foglalkoztatás elérésére, a szegénység 20 millió fővel történő csökkentésére, valamint a korai iskolaelhagyás csökkentésére vonatkozó célkitűzések teljesítésére; |
| --- | --- |

C.

mivel a közelmúltban az EU-ban az állami beruházások reálértéken 15 %-kal csökkentek, és mivel számos régió – különös tekintettel azokra, amelyek demográfiai kihívásokkal küzdenek – nem volt képes megfelelően hozzájárulni az Európa 2020 stratégia céljaihoz, különös tekintettel a 2020-ra kitűzött 75 %-os foglalkoztatás elérésére, a szegénység 20 millió fővel történő csökkentésére, valamint a korai iskolaelhagyás csökkentésére vonatkozó célkitűzések teljesítésére;

| D. | mivel indokolt, hogy a kohéziós politika céljai az Unió előtt álló új kihívások és fenyegetések hatására az idők során megváltoztak, és szorosabb kapcsolat alakult ki e politika és az Unió átfogó szakpolitikai menetrendje között; mivel ugyanakkor meg kell erősíteni a kohéziós politika eredeti szerepét, az egész Unió és kiváltképp a kevésbé fejlett és a legkedvezőtlenebb helyzetű régiók gazdasági, társadalmi és területi kohéziójának növelését, mivel a kohéziós politika nem kezelhető csupán az Európa 2020 és más uniós fejlesztési stratégiák céljainak elérését szolgáló eszközként, hanem arra az e területeken folytatott beruházási politikaként is tekinteni kell; |
| --- | --- |

D.

mivel indokolt, hogy a kohéziós politika céljai az Unió előtt álló új kihívások és fenyegetések hatására az idők során megváltoztak, és szorosabb kapcsolat alakult ki e politika és az Unió átfogó szakpolitikai menetrendje között; mivel ugyanakkor meg kell erősíteni a kohéziós politika eredeti szerepét, az egész Unió és kiváltképp a kevésbé fejlett és a legkedvezőtlenebb helyzetű régiók gazdasági, társadalmi és területi kohéziójának növelését, mivel a kohéziós politika nem kezelhető csupán az Európa 2020 és más uniós fejlesztési stratégiák céljainak elérését szolgáló eszközként, hanem arra az e területeken folytatott beruházási politikaként is tekinteni kell;

| E. | mivel a hatodik kohéziós jelentés szerint a gazdasági válság kedvezőtlen hatással volt a regionális egyenlőtlenségek csökkentésének hosszú távú tendenciájára és – néhány kedvező irányvonaltól eltekintve – az új programozási időszak elején a különféle régiók között jelentős marad az egyenlőtlenség; |
| --- | --- |

E.

mivel a hatodik kohéziós jelentés szerint a gazdasági válság kedvezőtlen hatással volt a regionális egyenlőtlenségek csökkentésének hosszú távú tendenciájára és – néhány kedvező irányvonaltól eltekintve – az új programozási időszak elején a különféle régiók között jelentős marad az egyenlőtlenség;

| F. | mivel a tematikus koncentráció révén a kohéziós politika erőforrásai korlátozott számú, a növekedést várhatóan élénkítő, a munkahelyteremtésre, a társadalmi befogadásra, a környezetvédelemre és az éghajlatváltozásra elleni küzdelemre lehetőséget nyújtó stratégiai célra fordíthatók; |
| --- | --- |

F.

mivel a tematikus koncentráció révén a kohéziós politika erőforrásai korlátozott számú, a növekedést várhatóan élénkítő, a munkahelyteremtésre, a társadalmi befogadásra, a környezetvédelemre és az éghajlatváltozásra elleni küzdelemre lehetőséget nyújtó stratégiai célra fordíthatók;

| G. | mivel jó kormányzás nélkül nem érhető el magas szintű növekedés és regionális gazdasági konvergencia, mivel a többszintű kormányzás elvével összhangban nemzeti, regionális és helyi szinten minden partner – köztük a szociális partnerek és a civil társadalmi szervezetek – hatékonyabb bevonására van szükség; |
| --- | --- |

G.

mivel jó kormányzás nélkül nem érhető el magas szintű növekedés és regionális gazdasági konvergencia, mivel a többszintű kormányzás elvével összhangban nemzeti, regionális és helyi szinten minden partner – köztük a szociális partnerek és a civil társadalmi szervezetek – hatékonyabb bevonására van szükség;

| H. | mivel a partnerségi megállapodások és az operatív programok a tagállamokban és a régiókban megvalósítandó beruházásokhoz iránymutatást nyújtó stratégiai eszközök, amelyek benyújtási és elfogadási határidőit a közös rendelkezésekről szóló rendelet 14., 16. és 29. cikk határozza meg, és e rendelkezések szerint a partnerségi megállapodásokat 2014. augusztus végéig kellett, az operatív programokat pedig legkésőbb 2015. január végéi kell elfogadni; |
| --- | --- |

H.

mivel a partnerségi megállapodások és az operatív programok a tagállamokban és a régiókban megvalósítandó beruházásokhoz iránymutatást nyújtó stratégiai eszközök, amelyek benyújtási és elfogadási határidőit a közös rendelkezésekről szóló rendelet 14., 16. és 29. cikk határozza meg, és e rendelkezések szerint a partnerségi megállapodásokat 2014. augusztus végéig kellett, az operatív programokat pedig legkésőbb 2015. január végéi kell elfogadni;

| I. | mivel a Tanács a 2011-es gödöllői informális ülésén arra kérte a 2015-ben és 2016-ban egymást váltó tanácsi elnökségeket, hogy mérjék fel és mérlegeljék, szükség van-e a 2020-ig szóló uniós területi menetrend felülvizsgálatára, figyelembe véve annak gyakorlati működését, majd adott esetben vezessék le e felülvizsgálatot; |
| --- | --- |

I.

mivel a Tanács a 2011-es gödöllői informális ülésén arra kérte a 2015-ben és 2016-ban egymást váltó tanácsi elnökségeket, hogy mérjék fel és mérlegeljék, szükség van-e a 2020-ig szóló uniós területi menetrend felülvizsgálatára, figyelembe véve annak gyakorlati működését, majd adott esetben vezessék le e felülvizsgálatot;

| J. | mivel az EUMSZ 175. cikke értelmében a tagállamok úgy folytatják és hangolják össze gazdaságpolitikájukat, hogy megvalósítsák az átfogó harmonikus fejlődésre, illetve a gazdasági, társadalmi és területi kohézió erősítésére vonatkozó célkitűzéseket, és mivel követezésképp a beruházási tervnek is hozzá kell járulnia e célkitűzések megvalósításához; |
| --- | --- |

J.

mivel az EUMSZ 175. cikke értelmében a tagállamok úgy folytatják és hangolják össze gazdaságpolitikájukat, hogy megvalósítsák az átfogó harmonikus fejlődésre, illetve a gazdasági, társadalmi és területi kohézió erősítésére vonatkozó célkitűzéseket, és mivel követezésképp a beruházási tervnek is hozzá kell járulnia e célkitűzések megvalósításához;

A kohéziós politika eredményei és kihívásai a gazdasági és pénzügyi válság idején (a 2007–2013 közötti programozási időszakban)

| 1. | hangsúlyozza, hogy a kohéziós politika az Európai Unió azon legfőbb eszköze, amelynek célja az európai régiók közötti gazdasági, társadalmi és területi egyenlőtlenségek csökkentése, ezen régiók versenyképességének fellendítése, az éghajlatváltozás és az energiafüggőség kérdésének rendezése, ugyanakkor az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításához való hozzájárulás; hangsúlyozza, hogy a kohéziós politika keretében megvalósult beruházások az egyes tagállamokban és régiókban tapasztalható társfinanszírozási nehézségek ellenére nagymértékben tompították a gazdasági és pénzügyi válság kedvezőtlen hatásait, és stabilitást hoztak a régióknak azáltal, hogy folyamatos finanszírozást biztosítottak, amikor a nemzeti és regionális köz- és a magánberuházások jelentősen visszaestek; hangsúlyozza, hogy a kohéziós politika keretében nyújtott finanszírozás megfelel az EU egészében megvalósított közberuházások 21 %-ának, illetve a kohéziós országokat tekintve a közberuházások 57 %-ának; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy a kohéziós politika az Európai Unió azon legfőbb eszköze, amelynek célja az európai régiók közötti gazdasági, társadalmi és területi egyenlőtlenségek csökkentése, ezen régiók versenyképességének fellendítése, az éghajlatváltozás és az energiafüggőség kérdésének rendezése, ugyanakkor az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításához való hozzájárulás; hangsúlyozza, hogy a kohéziós politika keretében megvalósult beruházások az egyes tagállamokban és régiókban tapasztalható társfinanszírozási nehézségek ellenére nagymértékben tompították a gazdasági és pénzügyi válság kedvezőtlen hatásait, és stabilitást hoztak a régióknak azáltal, hogy folyamatos finanszírozást biztosítottak, amikor a nemzeti és regionális köz- és a magánberuházások jelentősen visszaestek; hangsúlyozza, hogy a kohéziós politika keretében nyújtott finanszírozás megfelel az EU egészében megvalósított közberuházások 21 %-ának, illetve a kohéziós országokat tekintve a közberuházások 57 %-ának;

| 2. | kiemeli, hogy a kohéziós politika bizonyította, hogy képes gyorsan, rugalmas intézkedésekkel, például a nemzeti társfinanszírozás csökkentésével és pótlólagos előlegkifizetés biztosításával, valamint a teljes finanszírozási keret 13 %-ának (45 milliárd eurónak) a gazdasági aktivitás és a foglalkoztatás támogatására való átcsoportosításával közvetlenül orvosolni a tagállami és regionális beruházási hiányt; ezért elengedhetetlennek tartja, hogy a tagállamok vagy az egyes régióik társadalmi és gazdasági helyzetét befolyásoló fejleményekkel összhangban középtávon mélyrehatóan és alapjaiban felülvizsgálják a célkitűzéseket és a finanszírozási szinteket; |
| --- | --- |

2.

kiemeli, hogy a kohéziós politika bizonyította, hogy képes gyorsan, rugalmas intézkedésekkel, például a nemzeti társfinanszírozás csökkentésével és pótlólagos előlegkifizetés biztosításával, valamint a teljes finanszírozási keret 13 %-ának (45 milliárd eurónak) a gazdasági aktivitás és a foglalkoztatás támogatására való átcsoportosításával közvetlenül orvosolni a tagállami és regionális beruházási hiányt; ezért elengedhetetlennek tartja, hogy a tagállamok vagy az egyes régióik társadalmi és gazdasági helyzetét befolyásoló fejleményekkel összhangban középtávon mélyrehatóan és alapjaiban felülvizsgálják a célkitűzéseket és a finanszírozási szinteket;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unióról szóló szerződés tartalmazza a gazdasági, társadalmi és területi kohézió, valamint a tagállamok közötti szolidaritás előmozdításának célkitűzését (az EUSZ 3. cikke); |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az Európai Unióról szóló szerződés tartalmazza a gazdasági, társadalmi és területi kohézió, valamint a tagállamok közötti szolidaritás előmozdításának célkitűzését (az EUSZ 3. cikke);

| 4. | üdvözli a kohéziós politika közelmúltbeli reformját, amelynek célja az említett kihívások leküzdése volt az összes operatív program számára világos célkitűzéseket és ösztönző tényezőket tartalmazó, a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó, koherens stratégiai keret alapján; felkér minden érintett szereplőt, mindenekelőtt a fő hatóságokat, hogy fokozottan a jobb teljesítmény és eredmények elérésére törekedve tegyen a kohéziós politika új jogi keretének hatékony és eredményes bevezetéséért; felkér minden érintett szereplőt, hogy a programok közötti összhang biztosítása, valamint az Európa 2020 stratégia és az országspecifikus ajánlások támogatása érdekében megfelelően működő, többszintű kormányzási és koordinációs mechanizmusokat alakítsanak ki; |
| --- | --- |

4.

üdvözli a kohéziós politika közelmúltbeli reformját, amelynek célja az említett kihívások leküzdése volt az összes operatív program számára világos célkitűzéseket és ösztönző tényezőket tartalmazó, a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó, koherens stratégiai keret alapján; felkér minden érintett szereplőt, mindenekelőtt a fő hatóságokat, hogy fokozottan a jobb teljesítmény és eredmények elérésére törekedve tegyen a kohéziós politika új jogi keretének hatékony és eredményes bevezetéséért; felkér minden érintett szereplőt, hogy a programok közötti összhang biztosítása, valamint az Európa 2020 stratégia és az országspecifikus ajánlások támogatása érdekében megfelelően működő, többszintű kormányzási és koordinációs mechanizmusokat alakítsanak ki;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a kohéziós politika eredményes működéséhez elengedhetetlen a stabil fiskális és gazdasági – továbbá a hatékony szabályozási, közigazgatási és intézményi – környezet megteremtése, azonban ez nem veszélyeztetheti a kohéziós politika céljainak és célkitűzéseinek megvalósítását; e tekintetben emlékeztet arra, hogy a kifizetéseknek a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikkében meghatározott felfüggesztése ronthatja a nemzeti, regionális és helyi hatóságok azon képességét, hogy a 2014–2020 közötti időszakban hatékonyan tervezzenek és igénybe vegyék az európai strukturális és beruházási alapokat; kiemeli, hogy a kohéziós céloknak és az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek az eléréséhez a politikát szorosan össze kell hangolni az ágazati politikákkal és szinergiákat kell megvalósítani más uniós beruházási programokkal; emlékeztet azonban arra, hogy az EUMSZ 175. cikkével összhangban valamennyi gazdaságpolitikát úgy kell folytatni, hogy megvalósuljanak a gazdasági, társadalmi és területi kohéziós célok; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a kohéziós politika eredményes működéséhez elengedhetetlen a stabil fiskális és gazdasági – továbbá a hatékony szabályozási, közigazgatási és intézményi – környezet megteremtése, azonban ez nem veszélyeztetheti a kohéziós politika céljainak és célkitűzéseinek megvalósítását; e tekintetben emlékeztet arra, hogy a kifizetéseknek a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikkében meghatározott felfüggesztése ronthatja a nemzeti, regionális és helyi hatóságok azon képességét, hogy a 2014–2020 közötti időszakban hatékonyan tervezzenek és igénybe vegyék az európai strukturális és beruházási alapokat; kiemeli, hogy a kohéziós céloknak és az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek az eléréséhez a politikát szorosan össze kell hangolni az ágazati politikákkal és szinergiákat kell megvalósítani más uniós beruházási programokkal; emlékeztet azonban arra, hogy az EUMSZ 175. cikkével összhangban valamennyi gazdaságpolitikát úgy kell folytatni, hogy megvalósuljanak a gazdasági, társadalmi és területi kohéziós célok;

| 6. | hangsúlyozza, hogy a tagállamok programozásra, végrehajtásra és értékelésre irányuló igazgatási kapacitásainak növelése kulcsfontosságú a kohéziós politika időben történő és sikeres teljesítéséhez; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a tagállamok programozásra, végrehajtásra és értékelésre irányuló igazgatási kapacitásainak növelése kulcsfontosságú a kohéziós politika időben történő és sikeres teljesítéséhez;

| 7. | rámutat, hogy jóllehet a kohéziós politika enyhítette a válság hatását, a regionális egyenlőtlenségek továbbra is jelentősek maradtak, és hogy még nem teljesült mindenhol a kohéziós politika azon célkitűzése, hogy a kevésbé fejlett régiók számára nyújtott külön támogatással csökkentsék a gazdasági, társadalmi és területi egyenlőtlenségeket; |
| --- | --- |

7.

rámutat, hogy jóllehet a kohéziós politika enyhítette a válság hatását, a regionális egyenlőtlenségek továbbra is jelentősek maradtak, és hogy még nem teljesült mindenhol a kohéziós politika azon célkitűzése, hogy a kevésbé fejlett régiók számára nyújtott külön támogatással csökkentsék a gazdasági, társadalmi és területi egyenlőtlenségeket;

| 8. | rámutat, hogy a válság és annak ellenére, hogy a helyi pénzgazdálkodási rendszerek nagy nyomás alatt álltak, a helyi és regionális hatóságoknak továbbra is teljesíteniük kellett a polgárok könnyebben hozzáférhető, magasabb szintű közszolgáltatások iránti igényét; |
| --- | --- |

8.

rámutat, hogy a válság és annak ellenére, hogy a helyi pénzgazdálkodási rendszerek nagy nyomás alatt álltak, a helyi és regionális hatóságoknak továbbra is teljesíteniük kellett a polgárok könnyebben hozzáférhető, magasabb szintű közszolgáltatások iránti igényét;

| 9. | kiemeli Európa újraiparosításának fontosságát abban, hogy 2020-ra a tagállamok GDP-jének legalább 20 %-át az ipari termelés adja; ennélfogva emlékeztet a versenyképesség, a fenntarthatóság és a szabályozási környezet megbízhatósága elvei proaktív támogatásának és megerősítésének fontosságára az európai munkahelyek és növekedés előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

9.

kiemeli Európa újraiparosításának fontosságát abban, hogy 2020-ra a tagállamok GDP-jének legalább 20 %-át az ipari termelés adja; ennélfogva emlékeztet a versenyképesség, a fenntarthatóság és a szabályozási környezet megbízhatósága elvei proaktív támogatásának és megerősítésének fontosságára az európai munkahelyek és növekedés előmozdítása érdekében;

Megvalósítási és kifizetési nehézségek

| 10. | komoly aggodalmának ad hangot a kohéziós politika programozási időszakainak elindulásában bekövetkezett jelentős strukturális késedelmek miatt, amelyek az operatív programok késői elfogadásából adódtak, többek között az átcsoportosítási eljárás miatt; megállapítja, hogy ez a késedelem különösen 2017-ben és 2018-ban nagyobb nyomás alá helyezheti a kifizetéseket, tovább mélyítve ezáltal az azzal kapcsolatos aggodalmakat, hogy jelenleg a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozóan mintegy 25 milliárd eurós sajnálatos kifizetési hátralék halmozódott fel; megállapítja, hogy bár – tágabb összefüggésben tekintve – a kohéziós politika területén jobb a helyzet, mint a vidékfejlesztés és a halászat területén, továbbra is aggodalomra ad okot, hogy több tagállamban a programok jelentős részét még ezt követően fogják elfogadni; felhívja a figyelmet arra, hogy ezek a késedelmek alááshatják az uniós költségvetés és a kohéziós politika hitelességét, eredményességét és a fenntarthatóságát, továbbá próbára teszik a regionális és helyi hatóságok azon képességét, hogy véglegesítsék a 2007–2013 közötti időszak végrehajtását és hatékonyan tervezzenek, valamint igénybe vegyék az európai strukturális és beruházási alapokat a 2014–2020 közötti időszakban; üdvözli a tagállamok és a Bizottság e tekintetben tett legutóbbi erőfeszítéseit, de felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen meg minden tőle telhetőt annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi hátralevő operatív programot késedelem nélkül elfogadják, mivel a többéves pénzügyi keret – a 2014-ben ki nem osztott források felhasználásához szükséges – felülvizsgálatát és az ezt kísérő költségvetés-módosítási tervezetet a Parlament már elfogadta; |
| --- | --- |

10.

komoly aggodalmának ad hangot a kohéziós politika programozási időszakainak elindulásában bekövetkezett jelentős strukturális késedelmek miatt, amelyek az operatív programok késői elfogadásából adódtak, többek között az átcsoportosítási eljárás miatt; megállapítja, hogy ez a késedelem különösen 2017-ben és 2018-ban nagyobb nyomás alá helyezheti a kifizetéseket, tovább mélyítve ezáltal az azzal kapcsolatos aggodalmakat, hogy jelenleg a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozóan mintegy 25 milliárd eurós sajnálatos kifizetési hátralék halmozódott fel; megállapítja, hogy bár – tágabb összefüggésben tekintve – a kohéziós politika területén jobb a helyzet, mint a vidékfejlesztés és a halászat területén, továbbra is aggodalomra ad okot, hogy több tagállamban a programok jelentős részét még ezt követően fogják elfogadni; felhívja a figyelmet arra, hogy ezek a késedelmek alááshatják az uniós költségvetés és a kohéziós politika hitelességét, eredményességét és a fenntarthatóságát, továbbá próbára teszik a regionális és helyi hatóságok azon képességét, hogy véglegesítsék a 2007–2013 közötti időszak végrehajtását és hatékonyan tervezzenek, valamint igénybe vegyék az európai strukturális és beruházási alapokat a 2014–2020 közötti időszakban; üdvözli a tagállamok és a Bizottság e tekintetben tett legutóbbi erőfeszítéseit, de felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen meg minden tőle telhetőt annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi hátralevő operatív programot késedelem nélkül elfogadják, mivel a többéves pénzügyi keret – a 2014-ben ki nem osztott források felhasználásához szükséges – felülvizsgálatát és az ezt kísérő költségvetés-módosítási tervezetet a Parlament már elfogadta;

| 11. | emlékeztet arra, hogy az állandó kifizetési hátralékok problémája minden más uniós politikai területnél jobban érinti a kohéziós politikát, 2014 végén például 24,8 milliárd euró volt az Európai Szociális Alap (ESZA), az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) és a Kohéziós Alap kifizetetlen számláinak összege a 2007–2013-as programok tekintetében, ami 5,6 %-os emelkedést jelent 2013-hoz képest; bátorítja a Bizottságot, hogy minden rendelkezésére álló eszközt használjon fel a kifizetetlen számlák kiegyenlítése érdekében; kiemeli, hogy ez a helyzet elsősorban és leginkább a kohéziós politika legkisebb és legsérülékenyebb kedvezményezettjeit sújtja, például a kkv-kat, az NGO-kat és az egyesületeket, mivel a kiadások előfinanszírozására való kapacitásaik korlátozottak; |
| --- | --- |

11.

emlékeztet arra, hogy az állandó kifizetési hátralékok problémája minden más uniós politikai területnél jobban érinti a kohéziós politikát, 2014 végén például 24,8 milliárd euró volt az Európai Szociális Alap (ESZA), az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) és a Kohéziós Alap kifizetetlen számláinak összege a 2007–2013-as programok tekintetében, ami 5,6 %-os emelkedést jelent 2013-hoz képest; bátorítja a Bizottságot, hogy minden rendelkezésére álló eszközt használjon fel a kifizetetlen számlák kiegyenlítése érdekében; kiemeli, hogy ez a helyzet elsősorban és leginkább a kohéziós politika legkisebb és legsérülékenyebb kedvezményezettjeit sújtja, például a kkv-kat, az NGO-kat és az egyesületeket, mivel a kiadások előfinanszírozására való kapacitásaik korlátozottak;

| 12. | üdvözli, hogy a Tanács, a Bizottság és a Parlament megállapodtak abban, hogy a jelenlegi többéves pénzügyi keret során különösen a kohéziós politika tekintetében a kifizetetlen számlák szintjét minden év végére annak strukturális szintjére csökkentik, amint az a 2015. évi költségvetési megállapodást kísérő közös nyilatkozatban is szerepel, továbbá tudomásul veszi a Bizottság 2015. március 23-án beérkezett „A kifizetésekre vonatkozó terv elemei az uniós költségvetés fenntarthatóságának visszaállítása érdekében” című dokumentumát; emlékezteti a Bizottságot arra a vállalására, hogy minél előbb, de legkésőbb a 2016. évi költségvetés-tervezet beterjesztése előtt benyújtja a kifizetési tervet; ezenkívül minden intézményt emlékeztet arra a kötelezettségvállalásra, hogy 2015-ben megállapodnak egy ilyen tervben, és a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatáig végre is hajtják azt; |
| --- | --- |

12.

üdvözli, hogy a Tanács, a Bizottság és a Parlament megállapodtak abban, hogy a jelenlegi többéves pénzügyi keret során különösen a kohéziós politika tekintetében a kifizetetlen számlák szintjét minden év végére annak strukturális szintjére csökkentik, amint az a 2015. évi költségvetési megállapodást kísérő közös nyilatkozatban is szerepel, továbbá tudomásul veszi a Bizottság 2015. március 23-án beérkezett „A kifizetésekre vonatkozó terv elemei az uniós költségvetés fenntarthatóságának visszaállítása érdekében” című dokumentumát; emlékezteti a Bizottságot arra a vállalására, hogy minél előbb, de legkésőbb a 2016. évi költségvetés-tervezet beterjesztése előtt benyújtja a kifizetési tervet; ezenkívül minden intézményt emlékeztet arra a kötelezettségvállalásra, hogy 2015-ben megállapodnak egy ilyen tervben, és a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatáig végre is hajtják azt;

| 13. | kiemeli, hogy a többéves pénzügyi keret plafonértékeinek (16) javasolt felülvizsgálata, amely kötelezettségvállalási előirányzatokban 11,2 milliárd eurót csoportosítana át a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 19. cikkének (2) bekezdése értelmében az 1b. fejezet alá, és 8,5 milliárd eurónyi kötelezettségvállalási előirányzatot vinne át (17) a költségvetési rendelet 13. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerint 2014-ről 2015-re, elkerüli ezen előirányzatok törlését az 1b. fejezetből, de alapvetően nem orvosolja a programozásbeli késedelmet, és nem változtatja meg azt, hogy a krónikusan késleltetett végrehajtás és a rendszeres késői kifizetések jelentős kihívások elé állítják a végső kedvezményezetteket; |
| --- | --- |

13.

kiemeli, hogy a többéves pénzügyi keret plafonértékeinek (16) javasolt felülvizsgálata, amely kötelezettségvállalási előirányzatokban 11,2 milliárd eurót csoportosítana át a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 19. cikkének (2) bekezdése értelmében az 1b. fejezet alá, és 8,5 milliárd eurónyi kötelezettségvállalási előirányzatot vinne át (17) a költségvetési rendelet 13. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerint 2014-ről 2015-re, elkerüli ezen előirányzatok törlését az 1b. fejezetből, de alapvetően nem orvosolja a programozásbeli késedelmet, és nem változtatja meg azt, hogy a krónikusan késleltetett végrehajtás és a rendszeres késői kifizetések jelentős kihívások elé állítják a végső kedvezményezetteket;

| 14. | hangsúlyozza, hogy a fent említett, az uniós költségvetés 1b. alfejezetében lévő hátralék tulajdonképpen a legfontosabb olyan sürgető tényező, amely veszélyezteti a kohéziós politika megvalósítását az előző és előreláthatólag a jelenlegi, 2014–2020 közötti programozási időszakban egyaránt; emlékeztet arra, hogy ez a hátralék komoly, esetenként akár szélsőségesen súlyos hatásokkal jár a kohéziós politika érintett szereplői számára; ezért felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy menetrendet, amelyben meghatározza az elkülönített költségvetési forrásokból finanszírozott, konkrét, lépésről lépésre végrehajtandó szakpolitikai intézkedések ütemezését a hátralék csökkentése, majd teljes felszámolása érdekében; reméli, hogy a Tanács végül felismeri a helyzet súlyosságát és fenntarthatatlanságát, és készen áll tevékenyen részt venni a probléma tartós megoldásában; meggyőződése, hogy ezekkel az intézkedésekkel mindenekelőtt azt kell elérni, hogy 2015-ben érezhetően csökkenjen az említett a hátralék; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a fent említett, az uniós költségvetés 1b. alfejezetében lévő hátralék tulajdonképpen a legfontosabb olyan sürgető tényező, amely veszélyezteti a kohéziós politika megvalósítását az előző és előreláthatólag a jelenlegi, 2014–2020 közötti programozási időszakban egyaránt; emlékeztet arra, hogy ez a hátralék komoly, esetenként akár szélsőségesen súlyos hatásokkal jár a kohéziós politika érintett szereplői számára; ezért felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy menetrendet, amelyben meghatározza az elkülönített költségvetési forrásokból finanszírozott, konkrét, lépésről lépésre végrehajtandó szakpolitikai intézkedések ütemezését a hátralék csökkentése, majd teljes felszámolása érdekében; reméli, hogy a Tanács végül felismeri a helyzet súlyosságát és fenntarthatatlanságát, és készen áll tevékenyen részt venni a probléma tartós megoldásában; meggyőződése, hogy ezekkel az intézkedésekkel mindenekelőtt azt kell elérni, hogy 2015-ben érezhetően csökkenjen az említett a hátralék;

| 15. | leszögezi, hogy elfogadásuk után haladéktalanul meg kell kezdeni az operatív programok megvalósítását, mivel így érhetők el a legjelentősebb eredmények a beruházásokkal, élénkíthető a munkahelyteremtés, fokozható a termelékenység és segíthető elő az éghajlattal és energiával kapcsolatos uniós célok megvalósulása, továbbá a Bizottságnak és a tagállamoknak minden tőlük telhetőt meg kell tenniük az operatív programok elfogadásának felgyorsításáért minőségük sérelme nélkül; kéri, hogy a Bizottság a csalás elleni folyamatos küzdelem szükségességének kiemelt kezelése mellett vizsgálja meg annak lehetőségeit, hogyan ésszerűsítheti belső eljárásait annak érdekében, hogy a végrehajtás megkezdését érintő minden további késedelem elkerülése céljából az operatív programok elfogadására vonatkozó két forgatókönyv alapján felgyorsítsák az eljárásokat; |
| --- | --- |

15.

leszögezi, hogy elfogadásuk után haladéktalanul meg kell kezdeni az operatív programok megvalósítását, mivel így érhetők el a legjelentősebb eredmények a beruházásokkal, élénkíthető a munkahelyteremtés, fokozható a termelékenység és segíthető elő az éghajlattal és energiával kapcsolatos uniós célok megvalósulása, továbbá a Bizottságnak és a tagállamoknak minden tőlük telhetőt meg kell tenniük az operatív programok elfogadásának felgyorsításáért minőségük sérelme nélkül; kéri, hogy a Bizottság a csalás elleni folyamatos küzdelem szükségességének kiemelt kezelése mellett vizsgálja meg annak lehetőségeit, hogyan ésszerűsítheti belső eljárásait annak érdekében, hogy a végrehajtás megkezdését érintő minden további késedelem elkerülése céljából az operatív programok elfogadására vonatkozó két forgatókönyv alapján felgyorsítsák az eljárásokat;

| 16. | felkéri a Bizottságot, hogy a fentiekre tekintettel – főképp a források 2017-ben történő visszavonása elkerülésének érdekében – terjessze a Parlament elé az operatív programok mielőbbi megvalósításának előmozdítására javasolt intézkedéseket és azok javasolt ütemezését, továbbá fejtse ki, milyen hatással járnak az említett kifizetési késedelmek az új operatív programok végrehajtásának elindítására nézve; és terjesszen elő megoldásokat a károk mértékének lehető legcsekélyebbre korlátozása érdekében; felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy a közös rendelkezésekről szóló rendelet 16. cikkének (3) bekezdésében előírt tárgyalások eredményeiről szóló jelentés keretében elemezze, milyen következményekkel jár a 2014–2020-as időszakra vonatkozó kohéziós politika késedelmes megindítása a növekedésre és a munkahelyteremtésre, és a levont tanulságok alapján tegyen ajánlásokat; |
| --- | --- |

16.

felkéri a Bizottságot, hogy a fentiekre tekintettel – főképp a források 2017-ben történő visszavonása elkerülésének érdekében – terjessze a Parlament elé az operatív programok mielőbbi megvalósításának előmozdítására javasolt intézkedéseket és azok javasolt ütemezését, továbbá fejtse ki, milyen hatással járnak az említett kifizetési késedelmek az új operatív programok végrehajtásának elindítására nézve; és terjesszen elő megoldásokat a károk mértékének lehető legcsekélyebbre korlátozása érdekében; felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy a közös rendelkezésekről szóló rendelet 16. cikkének (3) bekezdésében előírt tárgyalások eredményeiről szóló jelentés keretében elemezze, milyen következményekkel jár a 2014–2020-as időszakra vonatkozó kohéziós politika késedelmes megindítása a növekedésre és a munkahelyteremtésre, és a levont tanulságok alapján tegyen ajánlásokat;

| 17. | úgy véli, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet Bizottság által javasolt módosításán alapuló 2014–2020 közötti többéves pénzügyi keret – amely kizárólag a 2014-ben ki nem osztott előirányzatokat viszi át 2015-re – a 2014-ben el nem fogadott programok tekintetében jelentősen növeli a 2018-ban történő visszavonás kockázatát, és ezért nem ösztönzi a források teljes körű uniós felhasználását, illetve a növekedést és foglalkoztatást elősegítő uniós beruházások hatékony támogatását; felszólítja a Bizottságot, hogy a visszavonás kockázatának elkerülése érdekében a közös rendelkezésekről szóló rendelet 53. cikkében előírt, 2017. évi stratégiai jelentés kidolgozása előtt kellő időben tegyen javaslatot megfelelő jogalkotási és egyéb intézkedésekre; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet Bizottság által javasolt módosításán alapuló 2014–2020 közötti többéves pénzügyi keret – amely kizárólag a 2014-ben ki nem osztott előirányzatokat viszi át 2015-re – a 2014-ben el nem fogadott programok tekintetében jelentősen növeli a 2018-ban történő visszavonás kockázatát, és ezért nem ösztönzi a források teljes körű uniós felhasználását, illetve a növekedést és foglalkoztatást elősegítő uniós beruházások hatékony támogatását; felszólítja a Bizottságot, hogy a visszavonás kockázatának elkerülése érdekében a közös rendelkezésekről szóló rendelet 53. cikkében előírt, 2017. évi stratégiai jelentés kidolgozása előtt kellő időben tegyen javaslatot megfelelő jogalkotási és egyéb intézkedésekre;

| 18. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy néhány tagállamban a 2007–2013 közötti programozási időszakban alacsony szintű volt a források abszorpciója, és figyelmeztet arra, hogy az ezt okozó problémákat kezelni kell annak elkerülése érdekében, hogy ugyanezek a problémák a következő időszakban is felmerüljenek; kiemeli, hogy az igazgatási kapacitás alapvető fontosságú a kohéziós politika hatékony és eredményes végrehajtásához; hangsúlyozza, hogy az instabil közigazgatás gyenge szakpolitikai koordinációval párosulva alááshatja az európai strukturális és beruházási alapok sikeres végrehajtását, és általánosságban veszélyt jelent a hatékony politikai irányításra nézve; |
| --- | --- |

18.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy néhány tagállamban a 2007–2013 közötti programozási időszakban alacsony szintű volt a források abszorpciója, és figyelmeztet arra, hogy az ezt okozó problémákat kezelni kell annak elkerülése érdekében, hogy ugyanezek a problémák a következő időszakban is felmerüljenek; kiemeli, hogy az igazgatási kapacitás alapvető fontosságú a kohéziós politika hatékony és eredményes végrehajtásához; hangsúlyozza, hogy az instabil közigazgatás gyenge szakpolitikai koordinációval párosulva alááshatja az európai strukturális és beruházási alapok sikeres végrehajtását, és általánosságban veszélyt jelent a hatékony politikai irányításra nézve;

| 19. | azt javasolja, hogy a következő programozási időszak előkészítésekor a programozásra vonatkozó szabályozási rendelkezéseket külön bevezethetnék a költségvetési javaslatok előtt, így szétválasztva a tartalmi és a pénzügyi vitát, valamint elegendő időt hagyva a programok alapos előkészítésére; emlékeztet arra, hogy a szabályozási rendelkezések igen kiterjedtek ugyan, mégsem nyújtanak tökéletes garanciát a tagállamok és régiók számára, és értelmezésbeli eltérések forrásai is lehetnek; megállapítja, hogy a szabályozási rendelkezések tovább egyszerűsíthetők; |
| --- | --- |

19.

azt javasolja, hogy a következő programozási időszak előkészítésekor a programozásra vonatkozó szabályozási rendelkezéseket külön bevezethetnék a költségvetési javaslatok előtt, így szétválasztva a tartalmi és a pénzügyi vitát, valamint elegendő időt hagyva a programok alapos előkészítésére; emlékeztet arra, hogy a szabályozási rendelkezések igen kiterjedtek ugyan, mégsem nyújtanak tökéletes garanciát a tagállamok és régiók számára, és értelmezésbeli eltérések forrásai is lehetnek; megállapítja, hogy a szabályozási rendelkezések tovább egyszerűsíthetők;

| 20. | kéri a Bizottságot, hogy gondosan értékelje – figyelembe véve a foglalkoztatásra és a növekedésre gyakorolt esetleges hatásokat – azokat az eseteket, amelyekben pénzügyi korrekciókat alkalmaznak vagy felfüggesztik a kifizetéseket; |
| --- | --- |

20.

kéri a Bizottságot, hogy gondosan értékelje – figyelembe véve a foglalkoztatásra és a növekedésre gyakorolt esetleges hatásokat – azokat az eseteket, amelyekben pénzügyi korrekciókat alkalmaznak vagy felfüggesztik a kifizetéseket;

A kohéziós politika a 2014–2020 közötti intelligens, fenntartható és inkluzív beruházások központi eleme

| 21. | emlékeztet arra, hogy a kohéziós politika eredeti szerepe a gazdasági, társadalmi és területi kohézió előmozdítása és a regionális egyenlőtlenségek csökkentése, kiváltképp a kevésbé fejlett régióknak nyújtott támogatás révén; hangsúlyozza, hogy a kohéziós politika a természeténél és a Szerződésben meghatározott eredeti felépítésénél fogva hozzájárul az Unió célkitűzéseinek, különösen az Európa 2020 stratégia intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre irányuló céljainak eléréséhez, valamint a Szerződésben foglalt, a területi kohézió erősítésére irányuló alapvető célkitűzés megvalósításához; |
| --- | --- |

21.

emlékeztet arra, hogy a kohéziós politika eredeti szerepe a gazdasági, társadalmi és területi kohézió előmozdítása és a regionális egyenlőtlenségek csökkentése, kiváltképp a kevésbé fejlett régióknak nyújtott támogatás révén; hangsúlyozza, hogy a kohéziós politika a természeténél és a Szerződésben meghatározott eredeti felépítésénél fogva hozzájárul az Unió célkitűzéseinek, különösen az Európa 2020 stratégia intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre irányuló céljainak eléréséhez, valamint a Szerződésben foglalt, a területi kohézió erősítésére irányuló alapvető célkitűzés megvalósításához;

| 22. | üdvözli az új Európai Stratégiai Beruházási Alap létrejöttét és lehetséges multiplikátorhatását; hangsúlyozza, hogy az Európai Stratégiai Beruházási Alap fő célkitűzésének a gazdasági, társadalmi és területi kohézió biztosítására kell irányulnia, és ezért az összes uniós régió számára előnyösnek kell lennie; rámutat, hogy biztosítani kell az Európai Stratégiai Beruházási Alap forrásainak addicionalitását – és ezzel az Európai Stratégiai Beruházási Alap és az európai strukturális és beruházási alapok közötti kiegészítő jelleget és szinergiát, ugyanakkor pénzügyileg a kettőt egymástól elkülönítve kezelve –, valamint ugyanígy azt tanácsolja az érintett feleknek, hogy különösen az intelligens beruházásokat illetően építsenek a 2008-as európai gazdaságélénkítési terv végrehajtásának tapasztalataira; |
| --- | --- |

22.

üdvözli az új Európai Stratégiai Beruházási Alap létrejöttét és lehetséges multiplikátorhatását; hangsúlyozza, hogy az Európai Stratégiai Beruházási Alap fő célkitűzésének a gazdasági, társadalmi és területi kohézió biztosítására kell irányulnia, és ezért az összes uniós régió számára előnyösnek kell lennie; rámutat, hogy biztosítani kell az Európai Stratégiai Beruházási Alap forrásainak addicionalitását – és ezzel az Európai Stratégiai Beruházási Alap és az európai strukturális és beruházási alapok közötti kiegészítő jelleget és szinergiát, ugyanakkor pénzügyileg a kettőt egymástól elkülönítve kezelve –, valamint ugyanígy azt tanácsolja az érintett feleknek, hogy különösen az intelligens beruházásokat illetően építsenek a 2008-as európai gazdaságélénkítési terv végrehajtásának tapasztalataira;

| 23. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák minden uniós beruházási és fejlesztési politika, és különösen a kohéziós politika között, továbbá az Európai Stratégiai Beruházási Alap, más uniós alapok és a nemzeti és regionális finanszírozási eszközök között a fokozott koordinációt és összhangot a kiegészítő jelleg és a nagyobb szinergia biztosítása, a támogatások átfedésének és megduplázásának elkerülése és az uniós finanszírozás európai hozzáadott értékének garantálása érdekében; felkéri a Bizottságot, hogy a rövidesen benyújtandó kohéziós jelentésekben számoljon be a szinergiákról; azt javasolja, hogy ennek az új uniós beruházási tervnek a megvalósítása során a három közös kezdeményezés, a JEREMIE, a JESSICA és a JASMINE tapasztalataira kell támaszkodni, mivel a strukturális alapokból nyújtott finanszírozás összege e kezdeményezések révén a 2000–2006 közötti 1,2 milliárd euróról 8,4 milliárd euróra nőtt a 2007–2012 közötti időszakban; részletes és átfogó vizsgálatot kér, amelyet az Európai Beruházási Bankkal (EBB) és az Európai Beruházási Alappal (EBA) konzultálva végeznek el; |
| --- | --- |

23.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák minden uniós beruházási és fejlesztési politika, és különösen a kohéziós politika között, továbbá az Európai Stratégiai Beruházási Alap, más uniós alapok és a nemzeti és regionális finanszírozási eszközök között a fokozott koordinációt és összhangot a kiegészítő jelleg és a nagyobb szinergia biztosítása, a támogatások átfedésének és megduplázásának elkerülése és az uniós finanszírozás európai hozzáadott értékének garantálása érdekében; felkéri a Bizottságot, hogy a rövidesen benyújtandó kohéziós jelentésekben számoljon be a szinergiákról; azt javasolja, hogy ennek az új uniós beruházási tervnek a megvalósítása során a három közös kezdeményezés, a JEREMIE, a JESSICA és a JASMINE tapasztalataira kell támaszkodni, mivel a strukturális alapokból nyújtott finanszírozás összege e kezdeményezések révén a 2000–2006 közötti 1,2 milliárd euróról 8,4 milliárd euróra nőtt a 2007–2012 közötti időszakban; részletes és átfogó vizsgálatot kér, amelyet az Európai Beruházási Bankkal (EBB) és az Európai Beruházási Alappal (EBA) konzultálva végeznek el;

| 24. | hangsúlyozza, hogy a kohéziós politikára vonatkozó jogszabályok a pénzügyi eszközök szélesebb körű felhasználásáról rendelkeznek, hogy tematikus alkalmazási körük kiterjesztésével, valamint a tagállamok és a régiók számára nagyobb rugalmasság biztosításával hozzájárulásuk a kétszeresére, megközelítőleg 25–30 milliárd euróra nőjön a 2014–2020 közötti időszakban; hangsúlyozza a pénzügyi eszközöknek a piaci hiányosságok Európa 2020 stratégiával és a kohéziós politikai prioritásokkal összhangban történő kezelésére irányuló kiegészítő állami és magán társberuházások mozgósításában betöltött szerepét; kiemelten támogatja a kockázatmegosztási célú kkv-kezdeményezést, és felhívja a Bizottságot, hogy hozzon meg minden szükséges intézkedést a pénzügyi eszközök egyszerű felhasználhatósága és a tagállamok és a régiók számára vonzóvá tétele érdekében, ezzel biztosítva, hogy a pénzügyi eszközökhöz való hozzájárulás saját erőből duplázódjon meg, az érdekeltek pedig kellőképpen magukénak érezzék ezt a célt; hangsúlyozza, hogy szükség van az uniós pénzeket magukban foglaló pénzügyi eszközök átláthatóságának, elszámoltathatóságának és ellenőrzésének biztosítására; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy a kohéziós politikára vonatkozó jogszabályok a pénzügyi eszközök szélesebb körű felhasználásáról rendelkeznek, hogy tematikus alkalmazási körük kiterjesztésével, valamint a tagállamok és a régiók számára nagyobb rugalmasság biztosításával hozzájárulásuk a kétszeresére, megközelítőleg 25–30 milliárd euróra nőjön a 2014–2020 közötti időszakban; hangsúlyozza a pénzügyi eszközöknek a piaci hiányosságok Európa 2020 stratégiával és a kohéziós politikai prioritásokkal összhangban történő kezelésére irányuló kiegészítő állami és magán társberuházások mozgósításában betöltött szerepét; kiemelten támogatja a kockázatmegosztási célú kkv-kezdeményezést, és felhívja a Bizottságot, hogy hozzon meg minden szükséges intézkedést a pénzügyi eszközök egyszerű felhasználhatósága és a tagállamok és a régiók számára vonzóvá tétele érdekében, ezzel biztosítva, hogy a pénzügyi eszközökhöz való hozzájárulás saját erőből duplázódjon meg, az érdekeltek pedig kellőképpen magukénak érezzék ezt a célt; hangsúlyozza, hogy szükség van az uniós pénzeket magukban foglaló pénzügyi eszközök átláthatóságának, elszámoltathatóságának és ellenőrzésének biztosítására;

| 25. | figyelmeztet azonban, hogy az Európai Stratégiai Beruházási Alap nem veszélyeztetheti a kohéziós politika programozásának stratégiai következetességét és hosszú távú terveit; leszögezi, hogy a strukturális alapok átirányítása célszerűtlen lenne, ezért nem elfogadható, mivel ezen alapok eredményességét – és a régiók fejlődését – fenyegetné; rámutat arra, hogy a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret 1b. alfejezetében a tagállamok részére megállapított pénzügyi keretösszegek nem módosíthatók az Európai Stratégiai Beruházási Alap céljainak megfelelően; hangsúlyozza, hogy a támogatások hitelekkel, részvényekkel vagy garanciákkal való felváltásának ugyan vannak bizonyos előnyei, azonban csak körültekintően, a regionális egyenlőtlenségek, valamint a pénzügyi eszközök használata tekintetében az egyes régiók különféle gyakorlatainak és tapasztalatainak figyelembevételével valósítható meg; felhívja a figyelmet arra, a leginkább beruházásösztönzésre szoruló régióknak gyakran csekély az igazgatási és abszorpciós kapacitása; |
| --- | --- |

25.

figyelmeztet azonban, hogy az Európai Stratégiai Beruházási Alap nem veszélyeztetheti a kohéziós politika programozásának stratégiai következetességét és hosszú távú terveit; leszögezi, hogy a strukturális alapok átirányítása célszerűtlen lenne, ezért nem elfogadható, mivel ezen alapok eredményességét – és a régiók fejlődését – fenyegetné; rámutat arra, hogy a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret 1b. alfejezetében a tagállamok részére megállapított pénzügyi keretösszegek nem módosíthatók az Európai Stratégiai Beruházási Alap céljainak megfelelően; hangsúlyozza, hogy a támogatások hitelekkel, részvényekkel vagy garanciákkal való felváltásának ugyan vannak bizonyos előnyei, azonban csak körültekintően, a regionális egyenlőtlenségek, valamint a pénzügyi eszközök használata tekintetében az egyes régiók különféle gyakorlatainak és tapasztalatainak figyelembevételével valósítható meg; felhívja a figyelmet arra, a leginkább beruházásösztönzésre szoruló régióknak gyakran csekély az igazgatási és abszorpciós kapacitása;

| 26. | figyelmeztet arra, hogy az Európai Stratégiai Beruházási Alap által nyújtott finanszírozásra jogosult projektek kiválasztásának rugalmassága azzal a kockázattal jár, hogy a beruházásokat fejlettebb tagállamokba irányítják, ami aláássa a gazdasági, társadalmi és területi kohéziót; arra kéri a Bizottságot, hogy szorosan kísérje figyelemmel az Európai Stratégiai Beruházási Alap és az európai strukturális és beruházási alapok közötti kapcsolatot; |
| --- | --- |

26.

figyelmeztet arra, hogy az Európai Stratégiai Beruházási Alap által nyújtott finanszírozásra jogosult projektek kiválasztásának rugalmassága azzal a kockázattal jár, hogy a beruházásokat fejlettebb tagállamokba irányítják, ami aláássa a gazdasági, társadalmi és területi kohéziót; arra kéri a Bizottságot, hogy szorosan kísérje figyelemmel az Európai Stratégiai Beruházási Alap és az európai strukturális és beruházási alapok közötti kapcsolatot;

A 2014–2020 közötti időszakra szóló kohéziós politika eredmény-, hatékonyság- és teljesítményorientáltsága

| 27. | kiemeli a kohéziós politika eredményességének, egyszerűsítésének, hatékonyságának és eredmény- és teljesítményorientáltságának fokozására irányuló intézkedések fontosságát, amelyeknek biztosítaniuk kell a forrásabszorpciós kritériumoktól a kiadások minősége és a társfinanszírozott műveletek magas hozzáadott értéke felé történő elmozdulást; e tekintetben azt javasolja, hogy terjesszen elő az európai strukturális és beruházási alapok ezzel kapcsolatos szabályozását érintő technikai kiigazításokat; |
| --- | --- |

27.

kiemeli a kohéziós politika eredményességének, egyszerűsítésének, hatékonyságának és eredmény- és teljesítményorientáltságának fokozására irányuló intézkedések fontosságát, amelyeknek biztosítaniuk kell a forrásabszorpciós kritériumoktól a kiadások minősége és a társfinanszírozott műveletek magas hozzáadott értéke felé történő elmozdulást; e tekintetben azt javasolja, hogy terjesszen elő az európai strukturális és beruházási alapok ezzel kapcsolatos szabályozását érintő technikai kiigazításokat;

| 28. | üdvözli az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést szolgáló befektetések tematikus koncentrációját, amelynek célja a növekedés beindítása, a munkahelyteremtés, az éghajlatváltozás és az energiafüggőség kezelése, valamint a szegénység és a társadalmi kirekesztés csökkentése, üdvözli továbbá a 2014–2020-as programok eredményeire és mérhetőségére helyezett fokozott hangsúlyt, melynek hozzá kell járulnia a kohéziós politika hatékonyságának és eredményességének növeléséhez; fenntartja ugyanakkor, hogy az Unió különböző régiói közötti fejlettségbeli különbségek csökkentése érdekében, a helyi és regionális sajátosságoktól függően nagyobb mértékű rugalmasságot kell biztosítani a régiók számára, különös tekintettel a súlyos válságra; valóban integrált és területi megközelítés alkalmazására hív fel a helyi igényekkel foglalkozó programok és projektek tekintetében; |
| --- | --- |

28.

üdvözli az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést szolgáló befektetések tematikus koncentrációját, amelynek célja a növekedés beindítása, a munkahelyteremtés, az éghajlatváltozás és az energiafüggőség kezelése, valamint a szegénység és a társadalmi kirekesztés csökkentése, üdvözli továbbá a 2014–2020-as programok eredményeire és mérhetőségére helyezett fokozott hangsúlyt, melynek hozzá kell járulnia a kohéziós politika hatékonyságának és eredményességének növeléséhez; fenntartja ugyanakkor, hogy az Unió különböző régiói közötti fejlettségbeli különbségek csökkentése érdekében, a helyi és regionális sajátosságoktól függően nagyobb mértékű rugalmasságot kell biztosítani a régiók számára, különös tekintettel a súlyos válságra; valóban integrált és területi megközelítés alkalmazására hív fel a helyi igényekkel foglalkozó programok és projektek tekintetében;

| 29. | felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy az országspecifikus ajánlások megfelelő kezelése és a gazdasági kormányzási eljárásokkal való összhang megteremtése céljából biztosítsák a nemzeti reformprogramok és az operatív programok közötti összhangot, így csökkentve a korai újraprogramozás kockázatát; |
| --- | --- |

29.

felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy az országspecifikus ajánlások megfelelő kezelése és a gazdasági kormányzási eljárásokkal való összhang megteremtése céljából biztosítsák a nemzeti reformprogramok és az operatív programok közötti összhangot, így csökkentve a korai újraprogramozás kockázatát;

| 30. | ezzel összefüggésben emlékeztet a Parlament kezdeti kifogására, és hangsúlyozza, hogy feladata a teljes körű részvétel, illetve az ellenőrzés és a vizsgálat; felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy nyújtsanak teljes körű, átlátható és időszerű tájékoztatást az európai strukturális és beruházási alapok kötelezettségvállalásainak vagy kifizetéseinek a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikkének (15) bekezdése szerinti újraprogramozására vagy felfüggesztésére vonatkozó kritériumokról, valamint a felfüggesztést előidéző teljes eljárásról; rámutat, hogy a kötelezettségvállalások és kifizetések felfüggesztésére vonatkozó döntést csak a legvégső esetben, minden más lehetőség kimerítését, illetve a növekedést és munkahelyteremtést érintő lehetséges utóhatások értékelését követően szabad meghozni, mivel a kötelezettségvállalások és kifizetések felfüggesztése súlyos következményekkel járhat az országos, regionális és helyi hatóságokra, valamint a kohéziós politikai célkitűzések egészének megvalósítására nézve; úgy véli, hogy a makrogazdasági feltételrendszer célja, hogy a kohéziós politika fenntarthatóbb és hatékonyabb legyen, és elutasítja azt az elképzelést, hogy a nemzeti kormányok által hozott makrogazdasági döntések miatt esetleg egyes régiókat, településeket vagy polgárokat büntessenek; felhívja a figyelmet arra, hogy az alapok újraprogramozása jelentős adminisztratív terhet teremthet; emlékeztet arra, hogy a szóban forgó rendelet 23. cikkének (4) bekezdésével összhangban benyújtott újraprogramozásra vonatkozó javaslathoz ugyanezen rendelet 49. cikkének (3) bekezdésében említetteknek megfelelően az érintett monitoring-bizottság előzetes konzultációjára van szükség; |
| --- | --- |

30.

ezzel összefüggésben emlékeztet a Parlament kezdeti kifogására, és hangsúlyozza, hogy feladata a teljes körű részvétel, illetve az ellenőrzés és a vizsgálat; felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy nyújtsanak teljes körű, átlátható és időszerű tájékoztatást az európai strukturális és beruházási alapok kötelezettségvállalásainak vagy kifizetéseinek a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikkének (15) bekezdése szerinti újraprogramozására vagy felfüggesztésére vonatkozó kritériumokról, valamint a felfüggesztést előidéző teljes eljárásról; rámutat, hogy a kötelezettségvállalások és kifizetések felfüggesztésére vonatkozó döntést csak a legvégső esetben, minden más lehetőség kimerítését, illetve a növekedést és munkahelyteremtést érintő lehetséges utóhatások értékelését követően szabad meghozni, mivel a kötelezettségvállalások és kifizetések felfüggesztése súlyos következményekkel járhat az országos, regionális és helyi hatóságokra, valamint a kohéziós politikai célkitűzések egészének megvalósítására nézve; úgy véli, hogy a makrogazdasági feltételrendszer célja, hogy a kohéziós politika fenntarthatóbb és hatékonyabb legyen, és elutasítja azt az elképzelést, hogy a nemzeti kormányok által hozott makrogazdasági döntések miatt esetleg egyes régiókat, településeket vagy polgárokat büntessenek; felhívja a figyelmet arra, hogy az alapok újraprogramozása jelentős adminisztratív terhet teremthet; emlékeztet arra, hogy a szóban forgó rendelet 23. cikkének (4) bekezdésével összhangban benyújtott újraprogramozásra vonatkozó javaslathoz ugyanezen rendelet 49. cikkének (3) bekezdésében említetteknek megfelelően az érintett monitoring-bizottság előzetes konzultációjára van szükség;

| 31. | rámutat arra, hogy a szabálytalanságok az összetett követelményekből és szabályozásból fakadnak; hangsúlyozza, hogy a kohéziós programok végrehajtása során jelentkező szabálytalanságok számát az irányítás és az eljárások egyszerűsítése, valamint az újonnan elfogadott vonatkozó irányelvek mihamarabbi átültetése és a kevésbé fejlett régiók igazgatási kapacitásának megerősítése révén lehetne csökkenteni; kiemeli ezért, hogy az európai strukturális és beruházási alapok előirányzatai megfelelő felhasználásának biztosításához szükséges ellenőrzés biztosításakor szükség van a kedvezményezettek adminisztratív terheinek csökkentésére, az igazgatási és ellenőrzési rendszerek optimalizálására és javítására, a kockázatértékelés fokozott hangsúlyozására és a hatósági feladatok helyes kiosztására, ugyanakkor annak érdekében, hogy hatékonyabban megelőzzék a szabálytalanságokat és következésképp elkerüljék a pénzügyi kiigazításokat, valamint a kifizetések megszakítását vagy felfüggesztését, az egyszerűsítés nem áshatja alá a meglévő megerősített ellenőrzési eljárásokat; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy e pénzügyi eszközökből kevés kifizetés teljesült a kedvezményezettek javára, különösen az ezen eszközök használatának növelésére irányuló célkitűzésre; e tekintetben felkéri a tagállamokat, az irányító hatóságokat és a szóban forgó pénzügyi eszközökkel foglalkozó érintett feleket, hogy maradéktalanul használják ki a pénzügyi eszközök – technikai tanácsadói platform (FI-TAP) és a fi-compass – révén rendelkezésre álló technikai segítségnyújtást; |
| --- | --- |

31.

rámutat arra, hogy a szabálytalanságok az összetett követelményekből és szabályozásból fakadnak; hangsúlyozza, hogy a kohéziós programok végrehajtása során jelentkező szabálytalanságok számát az irányítás és az eljárások egyszerűsítése, valamint az újonnan elfogadott vonatkozó irányelvek mihamarabbi átültetése és a kevésbé fejlett régiók igazgatási kapacitásának megerősítése révén lehetne csökkenteni; kiemeli ezért, hogy az európai strukturális és beruházási alapok előirányzatai megfelelő felhasználásának biztosításához szükséges ellenőrzés biztosításakor szükség van a kedvezményezettek adminisztratív terheinek csökkentésére, az igazgatási és ellenőrzési rendszerek optimalizálására és javítására, a kockázatértékelés fokozott hangsúlyozására és a hatósági feladatok helyes kiosztására, ugyanakkor annak érdekében, hogy hatékonyabban megelőzzék a szabálytalanságokat és következésképp elkerüljék a pénzügyi kiigazításokat, valamint a kifizetések megszakítását vagy felfüggesztését, az egyszerűsítés nem áshatja alá a meglévő megerősített ellenőrzési eljárásokat; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy e pénzügyi eszközökből kevés kifizetés teljesült a kedvezményezettek javára, különösen az ezen eszközök használatának növelésére irányuló célkitűzésre; e tekintetben felkéri a tagállamokat, az irányító hatóságokat és a szóban forgó pénzügyi eszközökkel foglalkozó érintett feleket, hogy maradéktalanul használják ki a pénzügyi eszközök – technikai tanácsadói platform (FI-TAP) és a fi-compass – révén rendelkezésre álló technikai segítségnyújtást;

Foglalkoztatás, kkv-k, ifjúság és oktatás

| 32. | leszögezi, hogy az európai strukturális és beruházási alapokon keresztül jelentős mértékben hozzá lehet járulni a válság következtében elindult kedvezőtlen társadalmi folyamatok megfordításához, ehhez pedig az alapok hatékonyabb összehangolása, és rugalmasságának növelése mellett a több alapból finanszírozott programozás által kínált, integrált megközelítést kell elősegíteni és egyszerűsíteni, mivel ezáltal különösen jobban kihasználhatók a szinergiák, különösen az Európai Szociális Alap és az Európai Regionális Fejlesztési Alap között; hangsúlyozza, hogy az Európai Szociális Alap által finanszírozott beruházásokkal csak akkor lehet optimális eredményt elérni, ha a szükséges infrastruktúra és a megfelelő intézmények működnek; felhívja a figyelmet arra, hogy az európai strukturális és beruházási alapokkal hatékonyan támogatható a társadalmi befogadás, ezért ezeket az alapokat igénybe kell venni a hátrányos helyzetű és a kiszolgáltatott csoportok, például a romák és a fogyatékkal élők integrációjának előmozdításához, valamint a gyermekek és felnőttek számára nyújtott intézményi szolgáltatásoktól a közösségalapú szolgáltatások felé való átmenet támogatásához; |
| --- | --- |

32.

leszögezi, hogy az európai strukturális és beruházási alapokon keresztül jelentős mértékben hozzá lehet járulni a válság következtében elindult kedvezőtlen társadalmi folyamatok megfordításához, ehhez pedig az alapok hatékonyabb összehangolása, és rugalmasságának növelése mellett a több alapból finanszírozott programozás által kínált, integrált megközelítést kell elősegíteni és egyszerűsíteni, mivel ezáltal különösen jobban kihasználhatók a szinergiák, különösen az Európai Szociális Alap és az Európai Regionális Fejlesztési Alap között; hangsúlyozza, hogy az Európai Szociális Alap által finanszírozott beruházásokkal csak akkor lehet optimális eredményt elérni, ha a szükséges infrastruktúra és a megfelelő intézmények működnek; felhívja a figyelmet arra, hogy az európai strukturális és beruházási alapokkal hatékonyan támogatható a társadalmi befogadás, ezért ezeket az alapokat igénybe kell venni a hátrányos helyzetű és a kiszolgáltatott csoportok, például a romák és a fogyatékkal élők integrációjának előmozdításához, valamint a gyermekek és felnőttek számára nyújtott intézményi szolgáltatásoktól a közösségalapú szolgáltatások felé való átmenet támogatásához;

| 33. | kéri a Bizottságot, hogy Unió-szerte fordítson kiemelt figyelmet a kisebbségi csoportok helyzetére, mivel azok a társadalmi kirekesztés valamennyi formáját elszenvedik, ezért fokozottabban ki vannak téve a strukturális munkanélküliségnek; úgy véli, hogy az Unión belüli társadalmi kohézióra irányuló bármely politikai tervezés során figyelembe kell venni a kisebbségek integrációját; |
| --- | --- |

33.

kéri a Bizottságot, hogy Unió-szerte fordítson kiemelt figyelmet a kisebbségi csoportok helyzetére, mivel azok a társadalmi kirekesztés valamennyi formáját elszenvedik, ezért fokozottabban ki vannak téve a strukturális munkanélküliségnek; úgy véli, hogy az Unión belüli társadalmi kohézióra irányuló bármely politikai tervezés során figyelembe kell venni a kisebbségek integrációját;

| 34. | kiemeli, hogy a kkv-k kulcsfontosságú szerepet játszanak a munkahelyteremtésben, és képesek előmozdítani az intelligens növekedést, valamint az alacsony szén-dioxid-kibocsátású digitális gazdaságot; kedvező, az ilyen – különösen fiatalok által indított és vidéki térségekben található – vállalkozások létrehozását és működtetését támogató szabályozási környezet kialakítását szorgalmazza; hangsúlyozza, hogy feltétlenül csökkenteni kell a kkv-kra nehezedő bürokratikus terheket, és elő kell segíteni e vállalkozások finanszírozáshoz jutását, továbbá olyan támogató programokra és képzésekre van szükség, amelyek révén fejleszthetők a vállalkozói készségek; |
| --- | --- |

34.

kiemeli, hogy a kkv-k kulcsfontosságú szerepet játszanak a munkahelyteremtésben, és képesek előmozdítani az intelligens növekedést, valamint az alacsony szén-dioxid-kibocsátású digitális gazdaságot; kedvező, az ilyen – különösen fiatalok által indított és vidéki térségekben található – vállalkozások létrehozását és működtetését támogató szabályozási környezet kialakítását szorgalmazza; hangsúlyozza, hogy feltétlenül csökkenteni kell a kkv-kra nehezedő bürokratikus terheket, és elő kell segíteni e vállalkozások finanszírozáshoz jutását, továbbá olyan támogató programokra és képzésekre van szükség, amelyek révén fejleszthetők a vállalkozói készségek;

| 35. | rámutat arra, hogy az Unió vállalati szektorának 99 %-át a kkv-k teszik ki, és ők adják az Unión belüli munkahelyek 80 %-át; |
| --- | --- |

35.

rámutat arra, hogy az Unió vállalati szektorának 99 %-át a kkv-k teszik ki, és ők adják az Unión belüli munkahelyek 80 %-át;

| 36. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a Bizottság túl alacsony küszöbértéket (ötmillió euró) állapított meg az Európai Regionális Fejlesztési Alapból a kisméretű kulturális és fenntartható idegenforgalmi infrastruktúrák számára nyújtott támogatás esetében, ahol a támogatást összköltségben adják meg a finanszírozásra jogosult költségek helyett, és hangsúlyozza, hogy az ilyen projektek a társadalmi-gazdasági hatás, a társadalmi befogadás és a vonzerő tekintetében jelentős kedvező hatást gyakorolhatnak a regionális fejlesztésre; |
| --- | --- |

36.

aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a Bizottság túl alacsony küszöbértéket (ötmillió euró) állapított meg az Európai Regionális Fejlesztési Alapból a kisméretű kulturális és fenntartható idegenforgalmi infrastruktúrák számára nyújtott támogatás esetében, ahol a támogatást összköltségben adják meg a finanszírozásra jogosult költségek helyett, és hangsúlyozza, hogy az ilyen projektek a társadalmi-gazdasági hatás, a társadalmi befogadás és a vonzerő tekintetében jelentős kedvező hatást gyakorolhatnak a regionális fejlesztésre;

| 37. | egyetért a Bizottság elemzésével, miszerint a gazdasági és társadalmi prioritások – különösen az egyrészről a gazdasági növekedés, másrészről a társadalmi befogadás, az oktatás és a fenntartható fejlődés tekintetében – jobban egyensúlyba hozhatók lehetnének az egyes tagállamokban, amit alátámasztana a partnerek és az érintettek közötti érdemi párbeszéd; hangsúlyozza, hogy e prioritások sikeres megvalósítása szempontjából meghatározó a tagállamok intézményi keretének igazgatási kapacitás és az igazságszolgáltatás minőségének szempontjából történő javítására irányuló egyértelmű stratégia; |
| --- | --- |

37.

egyetért a Bizottság elemzésével, miszerint a gazdasági és társadalmi prioritások – különösen az egyrészről a gazdasági növekedés, másrészről a társadalmi befogadás, az oktatás és a fenntartható fejlődés tekintetében – jobban egyensúlyba hozhatók lehetnének az egyes tagállamokban, amit alátámasztana a partnerek és az érintettek közötti érdemi párbeszéd; hangsúlyozza, hogy e prioritások sikeres megvalósítása szempontjából meghatározó a tagállamok intézményi keretének igazgatási kapacitás és az igazságszolgáltatás minőségének szempontjából történő javítására irányuló egyértelmű stratégia;

| 38. | kiemeli az ESZA, illetve az ifjúsági garanciarendszer és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés együttes jelentőségét, amelyeknek a lehető legtöbb életképes munkahely-teremtési projektet kell fenntartaniuk, többek között üzleti kezdeményezések formájában; |
| --- | --- |

38.

kiemeli az ESZA, illetve az ifjúsági garanciarendszer és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés együttes jelentőségét, amelyeknek a lehető legtöbb életképes munkahely-teremtési projektet kell fenntartaniuk, többek között üzleti kezdeményezések formájában;

| 39. | figyelmeztet, hogy a riasztó méreteket öltő ifjúsági munkanélküliség azzal fenyeget, hogy egy generációnyi munkavállalót elveszítünk, elsősorban a kevésbé fejlett régiókban és a válság és a munkanélküliség által különösen sújtott régiókban; leszögezi, hogy a fiatalok munkaerő-piaci integrációjának előmozdítását továbbra is kiemelt célként kell kezelni, amelynek eléréséhez elengedhetetlen az EU aktív részvétele, és amelyhez az ESZA-n, az ERFA-n, a Kohéziós Alapon és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésen keresztül jelentősen hozzá lehet járulni; úgy véli, hogy e tekintetben eredményorientáltabb megközelítést kell követni a rendelkezésre álló források lehető leghatékonyabb felhasználása érdekében, ily módon fellendítve a foglalkoztatást és a versenyképességet, nagyobb bevételt teremtve, ami az uniós gazdaság egésze számára előnyökkel jár; ezzel összefüggésben kiemeli az ifjúsági garancia alapvető szerepét, mivel segíti a 25 év alatti fiatalokat a jó minőségű munkahely vagy a foglalkoztatáshoz szükséges iskolai végzettség, készségek és tapasztalat megszerzésében; hangsúlyozza, hogy minél előbb biztosítani kell az ifjúsági garancia program és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésbe tartozó többi intézkedés végrehajtásához szükséges forrásokat; úgy véli, hogy egyértelmű és könnyen érthető hatásmutatókat kell használni, hogy az uniós alapoknak a növekedéshez és a foglalkoztatáshoz való hozzájárulása pontosan mérhető legyen; |
| --- | --- |

39.

figyelmeztet, hogy a riasztó méreteket öltő ifjúsági munkanélküliség azzal fenyeget, hogy egy generációnyi munkavállalót elveszítünk, elsősorban a kevésbé fejlett régiókban és a válság és a munkanélküliség által különösen sújtott régiókban; leszögezi, hogy a fiatalok munkaerő-piaci integrációjának előmozdítását továbbra is kiemelt célként kell kezelni, amelynek eléréséhez elengedhetetlen az EU aktív részvétele, és amelyhez az ESZA-n, az ERFA-n, a Kohéziós Alapon és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésen keresztül jelentősen hozzá lehet járulni; úgy véli, hogy e tekintetben eredményorientáltabb megközelítést kell követni a rendelkezésre álló források lehető leghatékonyabb felhasználása érdekében, ily módon fellendítve a foglalkoztatást és a versenyképességet, nagyobb bevételt teremtve, ami az uniós gazdaság egésze számára előnyökkel jár; ezzel összefüggésben kiemeli az ifjúsági garancia alapvető szerepét, mivel segíti a 25 év alatti fiatalokat a jó minőségű munkahely vagy a foglalkoztatáshoz szükséges iskolai végzettség, készségek és tapasztalat megszerzésében; hangsúlyozza, hogy minél előbb biztosítani kell az ifjúsági garancia program és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésbe tartozó többi intézkedés végrehajtásához szükséges forrásokat; úgy véli, hogy egyértelmű és könnyen érthető hatásmutatókat kell használni, hogy az uniós alapoknak a növekedéshez és a foglalkoztatáshoz való hozzájárulása pontosan mérhető legyen;

| 40. | hangsúlyozza, hogy a fiatalok foglalkoztatása terén elért eredmények javítása érdekében folytatni kell az erőfeszítéseket, mivel ezek az eredmények az ESZA-rendelet és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés elfogadása ellenére nem voltak jók; rámutat, hogy az Unió politikailag elkötelezte magát amellett, hogy azonnali támogatást nyújt a fiatalok munkaerő-piaci integrációjához; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy a fiatalok foglalkoztatása terén elért eredmények javítása érdekében folytatni kell az erőfeszítéseket, mivel ezek az eredmények az ESZA-rendelet és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés elfogadása ellenére nem voltak jók; rámutat, hogy az Unió politikailag elkötelezte magát amellett, hogy azonnali támogatást nyújt a fiatalok munkaerő-piaci integrációjához;

| 41. | hangsúlyozza, hogy a termelési eljárások megváltozásából és a társadalom elöregedéséből adódóan jelentős mértékben nőtt az ESZA szerepe és a munkavállalók képességeinek kiigazításába való beruházás fontossága; e tekintetben határozottan úgy véli, hogy az ESZA-t a nemzeti megközelítések kiegészítésére kellene felhasználni a tagállamokban; felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy biztosítsák a rendelkezésre álló források lehető leghatékonyabb és legeredményesebb felhasználását a munkavállalók foglalkoztathatóságának, a nemek közötti egyenlőség és a társadalmi befogadás biztosítása érdekében; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy az ESZA keretében finanszírozott képzési programokat a vállalkozók és az irányítási személyzet igényeihez is kell igazítani a vállalatok, különösen a kkv-k fenntartható fejlődésének biztosítása érdekében, amelyek a legtöbb munkahelyet teremtik az EU-ban; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza, hogy a termelési eljárások megváltozásából és a társadalom elöregedéséből adódóan jelentős mértékben nőtt az ESZA szerepe és a munkavállalók képességeinek kiigazításába való beruházás fontossága; e tekintetben határozottan úgy véli, hogy az ESZA-t a nemzeti megközelítések kiegészítésére kellene felhasználni a tagállamokban; felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy biztosítsák a rendelkezésre álló források lehető leghatékonyabb és legeredményesebb felhasználását a munkavállalók foglalkoztathatóságának, a nemek közötti egyenlőség és a társadalmi befogadás biztosítása érdekében; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy az ESZA keretében finanszírozott képzési programokat a vállalkozók és az irányítási személyzet igényeihez is kell igazítani a vállalatok, különösen a kkv-k fenntartható fejlődésének biztosítása érdekében, amelyek a legtöbb munkahelyet teremtik az EU-ban;

| 42. | felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy folytassák az EURES platform javítására és kiterjesztésére irányuló munkájukat, amely hatékony eszköze a munkavállalók európai mobilitása előmozdításának, különös tekintettel a határokon átnyúló mobilitásra, mivel bővíti a munkavállalók európai munkaerőpiaccal kapcsolatos ismereteit, tájékoztatja őket a munkalehetőségekről és támogatást nyújt az eljárások során; ösztönzi a tagállamokat, hogy fejlesszék és támogassák az EURES hálózatokat, elismerve azt, hogy a határ menti ingázók szembesülnek először az adaptációval és a szakképesítés elismerésével kapcsolatos problémákkal; megjegyzi, hogy e hálózatok az állami foglalkoztatási szolgálatok, a szociális partnerek, a helyi és regionális hatóságok és egyéb magánszereplők együttes részvételével ösztönzik és támogatják a határokon átnyúló mobilitást; |
| --- | --- |

42.

felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy folytassák az EURES platform javítására és kiterjesztésére irányuló munkájukat, amely hatékony eszköze a munkavállalók európai mobilitása előmozdításának, különös tekintettel a határokon átnyúló mobilitásra, mivel bővíti a munkavállalók európai munkaerőpiaccal kapcsolatos ismereteit, tájékoztatja őket a munkalehetőségekről és támogatást nyújt az eljárások során; ösztönzi a tagállamokat, hogy fejlesszék és támogassák az EURES hálózatokat, elismerve azt, hogy a határ menti ingázók szembesülnek először az adaptációval és a szakképesítés elismerésével kapcsolatos problémákkal; megjegyzi, hogy e hálózatok az állami foglalkoztatási szolgálatok, a szociális partnerek, a helyi és regionális hatóságok és egyéb magánszereplők együttes részvételével ösztönzik és támogatják a határokon átnyúló mobilitást;

| 43. | hangsúlyozza, hogy biztosítani kell, hogy a minőségi munkahelyeket az új technológiák segítségével hozzák létre; úgy véli, hogy a Bizottságnak össze kell kapcsolnia a munkanélküliség csökkentését az európai digitális menetrend és a Horizont 2020 program eszközeivel; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy biztosítani kell, hogy a minőségi munkahelyeket az új technológiák segítségével hozzák létre; úgy véli, hogy a Bizottságnak össze kell kapcsolnia a munkanélküliség csökkentését az európai digitális menetrend és a Horizont 2020 program eszközeivel;

| 44. | megjegyzi, hogy az Unióban továbbra is nagyon magas az iskolát korán elhagyók aránya, és hogy ez a probléma kihat az ifjúsági munkanélküliség arányára; hangsúlyozza, hogy ezt a problémát az oktatási rendszer és a tananyag modernizálása révén kell megoldani, felhasználva az ESZA forrásait; |
| --- | --- |

44.

megjegyzi, hogy az Unióban továbbra is nagyon magas az iskolát korán elhagyók aránya, és hogy ez a probléma kihat az ifjúsági munkanélküliség arányára; hangsúlyozza, hogy ezt a problémát az oktatási rendszer és a tananyag modernizálása révén kell megoldani, felhasználva az ESZA forrásait;

| 45. | rámutat, hogy az oktatási intézmények és a munkaerő-piaci szereplők közötti hatékony együttműködés nélkül lehetetlen lesz orvosolni a fiatal diplomások körében jellemző magas munkanélküliségi szintet az EU-ban; különösen hangsúlyozza, hogy a munkaerőpiacon keresett ismeretekre és készségekre irányuló oktatással nőtt a fiatalok foglalkoztatottságának aránya és csökkentek a társadalmi különbségek; |
| --- | --- |

45.

rámutat, hogy az oktatási intézmények és a munkaerő-piaci szereplők közötti hatékony együttműködés nélkül lehetetlen lesz orvosolni a fiatal diplomások körében jellemző magas munkanélküliségi szintet az EU-ban; különösen hangsúlyozza, hogy a munkaerőpiacon keresett ismeretekre és készségekre irányuló oktatással nőtt a fiatalok foglalkoztatottságának aránya és csökkentek a társadalmi különbségek;

| 46. | hangsúlyozza a munkahelyteremtés nemi dimenziójának fontosságát; felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítson megfelelő finanszírozást a női munkanélküliség kezelésére; azon a véleményen van, hogy a rugalmasabb munkaidő tekintetében a nők számára előnyös lehet a technológiai haladás, és felhívja a Bizottságot, hogy foglalkozzon ezzel a kérdéssel; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza a munkahelyteremtés nemi dimenziójának fontosságát; felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítson megfelelő finanszírozást a női munkanélküliség kezelésére; azon a véleményen van, hogy a rugalmasabb munkaidő tekintetében a nők számára előnyös lehet a technológiai haladás, és felhívja a Bizottságot, hogy foglalkozzon ezzel a kérdéssel;

| 47. | megerősíti, hogy a nők munkaerő-piaci jelenlétének fokozásához gyermekgondozási létesítményekre van szükség a fiatal gyermekek számára, ezért felhívja a Bizottságot, hogy támogasson ilyen irányú innovatív projekteket; rámutat, hogy a közösségi infrastruktúrákba, például gyermekgondozó létesítményekbe való beruházások növelik a nők esélyét arra, hogy aktívan részt vegyenek a gazdaságban és a munkaerőpiacon; |
| --- | --- |

47.

megerősíti, hogy a nők munkaerő-piaci jelenlétének fokozásához gyermekgondozási létesítményekre van szükség a fiatal gyermekek számára, ezért felhívja a Bizottságot, hogy támogasson ilyen irányú innovatív projekteket; rámutat, hogy a közösségi infrastruktúrákba, például gyermekgondozó létesítményekbe való beruházások növelik a nők esélyét arra, hogy aktívan részt vegyenek a gazdaságban és a munkaerőpiacon;

| 48. | felhívja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy a foglalkoztatáshoz és a szociális befogadáshoz kapcsolódó célkitűzések elérése érdekében vegyék figyelembe a szülési szabadságról visszatérő nők igényeit, ösztönözzék a munkaadókat a szülési szabadságról visszatérő nők alkalmazására, könnyítsék meg a rugalmas munkaszerződéseket, valamint támogassák a továbbképzéseket (élethosszig tartó tanulás), lehetővé téve a nők szakmai karrierjének zökkenőmentes folytatását; |
| --- | --- |

48.

felhívja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy a foglalkoztatáshoz és a szociális befogadáshoz kapcsolódó célkitűzések elérése érdekében vegyék figyelembe a szülési szabadságról visszatérő nők igényeit, ösztönözzék a munkaadókat a szülési szabadságról visszatérő nők alkalmazására, könnyítsék meg a rugalmas munkaszerződéseket, valamint támogassák a továbbképzéseket (élethosszig tartó tanulás), lehetővé téve a nők szakmai karrierjének zökkenőmentes folytatását;

A kohéziós politika irányítása

| 49. | hangsúlyozza, hogy a kohéziós politikát a megfelelően működő, többszintű kormányzás jegyében kell irányítani, egyúttal hatékony rendszert kell létrehozni a nyilvánosság és a vállalkozások kéréseinek kezelésére, emellett átlátható és innovatív közbeszerzésről kell gondoskodni, mivel mindezek elengedhetetlenek a kohéziós politika hatásának növeléséhez; e tekintetben hangsúlyozza, hogy az uniós és tagállami szintű döntések fontossága ellenére gyakran a helyi és regionális hatóságok elsődleges közigazgatási felelősségi körébe tartoznak a közberuházások, a kohéziós politika pedig alapvető fontossággal bír e hatóságok kulcsfontosságú szerephez juttatásában az Unión belül; emlékeztet ezért a közös rendelkezésekről szóló rendeletben és a partnerségi magatartási kódexben részletezett partnerség elve széleskörű végrehajtásának szükségességére; |
| --- | --- |

49.

hangsúlyozza, hogy a kohéziós politikát a megfelelően működő, többszintű kormányzás jegyében kell irányítani, egyúttal hatékony rendszert kell létrehozni a nyilvánosság és a vállalkozások kéréseinek kezelésére, emellett átlátható és innovatív közbeszerzésről kell gondoskodni, mivel mindezek elengedhetetlenek a kohéziós politika hatásának növeléséhez; e tekintetben hangsúlyozza, hogy az uniós és tagállami szintű döntések fontossága ellenére gyakran a helyi és regionális hatóságok elsődleges közigazgatási felelősségi körébe tartoznak a közberuházások, a kohéziós politika pedig alapvető fontossággal bír e hatóságok kulcsfontosságú szerephez juttatásában az Unión belül; emlékeztet ezért a közös rendelkezésekről szóló rendeletben és a partnerségi magatartási kódexben részletezett partnerség elve széleskörű végrehajtásának szükségességére;

| 50. | ajánlja, hogy a kohéziós politikai erőforrásokat és ismereteket használják fel a hatóságok igazgatási kapacitásának hathatós megerősítésére, különösen helyi és regionális szinten, hogy a hatóságok ezáltal eredményesebben tudjanak minőségi szolgáltatásokat nyújtani a lakosság számára, többek között az új technológiák szélesebb körű felhasználása és az eljárások ésszerűsítése révén; felhívja a Bizottságot, hogy határozza meg az igazgatási segítségnyújtás formáit olyan kulcsfontosságú ügyekben, mint a kezdeményezések célkitűzéseinek meghatározása, eredményeinek megfelelő mutatószámokkal való felmérése, valamint az egész EU-ra kiterjedő nyomon követésen és értékelésen alapuló igazgatási kultúra kialakításához végrehajtandó intézkedések meghozatala; fontosnak tartja, hogy a helyi és a regionális hatóságok segítséget kapjanak a források és a beruházások növelésében döntő fontossággal bíró innovatív pénzügyi eszközökkel, valamint a közbeszerzéssel kapcsolatosan, amelynek egyre nagyobb szerepet kell játszania az innovációt és a kreativitást serkentő közigazgatási eszközként; |
| --- | --- |

50.

ajánlja, hogy a kohéziós politikai erőforrásokat és ismereteket használják fel a hatóságok igazgatási kapacitásának hathatós megerősítésére, különösen helyi és regionális szinten, hogy a hatóságok ezáltal eredményesebben tudjanak minőségi szolgáltatásokat nyújtani a lakosság számára, többek között az új technológiák szélesebb körű felhasználása és az eljárások ésszerűsítése révén; felhívja a Bizottságot, hogy határozza meg az igazgatási segítségnyújtás formáit olyan kulcsfontosságú ügyekben, mint a kezdeményezések célkitűzéseinek meghatározása, eredményeinek megfelelő mutatószámokkal való felmérése, valamint az egész EU-ra kiterjedő nyomon követésen és értékelésen alapuló igazgatási kultúra kialakításához végrehajtandó intézkedések meghozatala; fontosnak tartja, hogy a helyi és a regionális hatóságok segítséget kapjanak a források és a beruházások növelésében döntő fontossággal bíró innovatív pénzügyi eszközökkel, valamint a közbeszerzéssel kapcsolatosan, amelynek egyre nagyobb szerepet kell játszania az innovációt és a kreativitást serkentő közigazgatási eszközként;

| 51. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a hatodik kohéziós jelentés nem tartalmaz mélyreható elemzést a JASPERS technikai segítségnyújtási eszköz által elért eredményekről, amely a 2007–2013 közötti időszakban az uniós alapokból társfinanszírozandó magas színvonalú, kiemelkedő projektek kidolgozásához szükséges technikai szakértelmet biztosította a tagállamok számára; üdvözli a 2013-ban kapacitásépítési tevékenységek folytatása céljából indított JASPERS hálózati platformot és a 2014-ben létrehozott hálózati és kompetenciaközpontot, amely a 2014–2020 közötti programozási időszak projektjeinek kidolgozásához nyújt szakértői segítséget; üdvözli az európai strukturális és beruházási alapokkal kapcsolatos igazgatási kapacitásépítéssel foglalkozó kompetenciaközpont létrehozását, amely hozzájárul az európai strukturális és beruházási alapok irányításában és végrehajtásában érintett tagállamok valamennyi hatósága kapacitásának fokozásához; |
| --- | --- |

51.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a hatodik kohéziós jelentés nem tartalmaz mélyreható elemzést a JASPERS technikai segítségnyújtási eszköz által elért eredményekről, amely a 2007–2013 közötti időszakban az uniós alapokból társfinanszírozandó magas színvonalú, kiemelkedő projektek kidolgozásához szükséges technikai szakértelmet biztosította a tagállamok számára; üdvözli a 2013-ban kapacitásépítési tevékenységek folytatása céljából indított JASPERS hálózati platformot és a 2014-ben létrehozott hálózati és kompetenciaközpontot, amely a 2014–2020 közötti programozási időszak projektjeinek kidolgozásához nyújt szakértői segítséget; üdvözli az európai strukturális és beruházási alapokkal kapcsolatos igazgatási kapacitásépítéssel foglalkozó kompetenciaközpont létrehozását, amely hozzájárul az európai strukturális és beruházási alapok irányításában és végrehajtásában érintett tagállamok valamennyi hatósága kapacitásának fokozásához;

| 52. | üdvözli, hogy a Bizottság egyre nagyobb figyelmet fordít a kormányzás szerepére, és egyetért azzal, hogy a jó kormányzás és a magas színvonalú közszolgáltatások – ideértve a korrupció hiányát – alapvető fontosságúak a stabil beruházási környezethez; nagyra törő célokat szorgalmaz annak érdekében, hogy a kohéziós politikai kiadások kevésbé váljanak tisztességtelen felhasználás célpontjává, illetve a csalásellenes intézkedéseket szigorúbban alkalmazzák; |
| --- | --- |

52.

üdvözli, hogy a Bizottság egyre nagyobb figyelmet fordít a kormányzás szerepére, és egyetért azzal, hogy a jó kormányzás és a magas színvonalú közszolgáltatások – ideértve a korrupció hiányát – alapvető fontosságúak a stabil beruházási környezethez; nagyra törő célokat szorgalmaz annak érdekében, hogy a kohéziós politikai kiadások kevésbé váljanak tisztességtelen felhasználás célpontjává, illetve a csalásellenes intézkedéseket szigorúbban alkalmazzák;

| 53. | meggyőződése, hogy a partnerségi magatartási kódex valamennyi szakaszban megerősíti majd a régiókon belüli részvételt formai és tartalmi szempontból egyaránt, továbbá maradéktalanul végre kell hajtani, mivel alapvető fontossággal bír a kohéziós politika hatásainak fokozása és eredményeinek megszilárdítása terén; gratulál azoknak a tagállamoknak és régióknak, amelyek a partnerségi magatartási kódexszel összhangban sikeresen bevonták partnereiket a partnerségi megállapodások és az operatív programok előkészítésébe; mindazonáltal komoly aggodalmának ad hangot a partnerség elvének számos esetben történő gyenge alkalmazása miatt, és arra kéri a Bizottságot, hogy ne hagyja jóvá azokat a programokat, amelyekbe nem vonták be kellőképpen a partnereket; hangsúlyozza a partnerségek magatartási kódexben foglaltak szerinti szervezésére vonatkozó bevált gyakorlatok terjesztésének fontosságát; arra kéri továbbá a Bizottságot, hogy rendszeresen nyújtson be a Parlamentnek egy, a partnerség elvének megvalósításával kapcsolatos aktuális helyzet értékelésére vonatkozó jelentést; |
| --- | --- |

53.

meggyőződése, hogy a partnerségi magatartási kódex valamennyi szakaszban megerősíti majd a régiókon belüli részvételt formai és tartalmi szempontból egyaránt, továbbá maradéktalanul végre kell hajtani, mivel alapvető fontossággal bír a kohéziós politika hatásainak fokozása és eredményeinek megszilárdítása terén; gratulál azoknak a tagállamoknak és régióknak, amelyek a partnerségi magatartási kódexszel összhangban sikeresen bevonták partnereiket a partnerségi megállapodások és az operatív programok előkészítésébe; mindazonáltal komoly aggodalmának ad hangot a partnerség elvének számos esetben történő gyenge alkalmazása miatt, és arra kéri a Bizottságot, hogy ne hagyja jóvá azokat a programokat, amelyekbe nem vonták be kellőképpen a partnereket; hangsúlyozza a partnerségek magatartási kódexben foglaltak szerinti szervezésére vonatkozó bevált gyakorlatok terjesztésének fontosságát; arra kéri továbbá a Bizottságot, hogy rendszeresen nyújtson be a Parlamentnek egy, a partnerség elvének megvalósításával kapcsolatos aktuális helyzet értékelésére vonatkozó jelentést;

Területi dimenzió

| 54. | aggodalommal állapítja meg, hogy a hatodik kohéziós jelentésből szinte teljesen hiányzik a területi megközelítés, különösképpen a határon átnyúló együttműködésre tett utalások, jóllehet nélkülözhetetlen eszköz a gazdasági, társadalmi és területi kohézió erősítéséhez; rámutat arra, hogy a transznacionális és makroregionális szempontok például az infrastruktúrát, a munkaerőpiacot, munkavállalói mobilitást, a környezetvédelmet – ideértve a közös vészhelyzeti tervet –, a vízhasználatot és a szennyvízelvezetést, a hulladékgazdálkodást, az egészségügyet, a kutatás és fejlesztést, az idegenforgalmat, a közszolgáltatásokat és a kormányzást illetően gazdagították volna a jelentést, mivel ezeken a területeken figyelemre méltó transznacionális tényezők és lehetőségek fedezhetők fel; úgy véli, hogy az európai határ- és határokon átnyúló régiók a 2014–2020 közötti programozási időszakban jóval eredményesebben tudnak majd megbirkózni a válság hatásaival, ha az intelligensebb, inkluzívabb és fenntarthatóbb növekedés útjára lépnek; |
| --- | --- |

54.

aggodalommal állapítja meg, hogy a hatodik kohéziós jelentésből szinte teljesen hiányzik a területi megközelítés, különösképpen a határon átnyúló együttműködésre tett utalások, jóllehet nélkülözhetetlen eszköz a gazdasági, társadalmi és területi kohézió erősítéséhez; rámutat arra, hogy a transznacionális és makroregionális szempontok például az infrastruktúrát, a munkaerőpiacot, munkavállalói mobilitást, a környezetvédelmet – ideértve a közös vészhelyzeti tervet –, a vízhasználatot és a szennyvízelvezetést, a hulladékgazdálkodást, az egészségügyet, a kutatás és fejlesztést, az idegenforgalmat, a közszolgáltatásokat és a kormányzást illetően gazdagították volna a jelentést, mivel ezeken a területeken figyelemre méltó transznacionális tényezők és lehetőségek fedezhetők fel; úgy véli, hogy az európai határ- és határokon átnyúló régiók a 2014–2020 közötti programozási időszakban jóval eredményesebben tudnak majd megbirkózni a válság hatásaival, ha az intelligensebb, inkluzívabb és fenntarthatóbb növekedés útjára lépnek;

| 55. | hangsúlyozza, hogy az integrált és területi megközelítés különösen a környezetvédelem és az energia terén elengedhetetlen; |
| --- | --- |

55.

hangsúlyozza, hogy az integrált és területi megközelítés különösen a környezetvédelem és az energia terén elengedhetetlen;

| 56. | üdvözli az érdekeltek összehangolására és az uniós szakpolitikák integrálására, valamint a beruházásoknak a valós helyi igényekre való összpontosítására szolgáló új eszközök, például az integrált területi beruházási és a közösségvezérelt, a kiegyensúlyozott területfejlesztésre törekvő helyi fejlesztési eszközök bevezetését; kiemeli a szakpolitikák területi hatásainak értékelésére szolgáló eszközök elfogadásának fontosságát, amely értékelés fő célja az uniós szakpolitikák helyi és regionális hatóságokra gyakorolt területi hatásának felmérése, valamint annak elérése, hogy a jogalkotási folyamatban nagyobb figyelem irányuljon e hatásokra, ugyanakkor tudomásul veszi az integrált területi megközelítések végrehajtása terén meglévő kihívásokat, tekintettel az uniós alapok között fennálló szabályozási különbségekre és a regionális és helyi közösségek felhatalmazásának szintjében a tagállamokban és az irányító hatóságoknál tapasztalt jelentős eltérésekre; szorgalmazza egy átfogó, integrált uniós beruházási stratégia kidolgozását, valamint a 2011-es magyar elnökség idején elfogadott és a 2015-ös elnökségek által kiértékelendő, 2020-ig szóló uniós területi menetrend megerősítését, amely magában foglalja az uniós városfejlesztési menetrendet; úgy véli, hogy különös figyelmet kell fordítani a kis- és közepes méretű városi térségekre; |
| --- | --- |

56.

üdvözli az érdekeltek összehangolására és az uniós szakpolitikák integrálására, valamint a beruházásoknak a valós helyi igényekre való összpontosítására szolgáló új eszközök, például az integrált területi beruházási és a közösségvezérelt, a kiegyensúlyozott területfejlesztésre törekvő helyi fejlesztési eszközök bevezetését; kiemeli a szakpolitikák területi hatásainak értékelésére szolgáló eszközök elfogadásának fontosságát, amely értékelés fő célja az uniós szakpolitikák helyi és regionális hatóságokra gyakorolt területi hatásának felmérése, valamint annak elérése, hogy a jogalkotási folyamatban nagyobb figyelem irányuljon e hatásokra, ugyanakkor tudomásul veszi az integrált területi megközelítések végrehajtása terén meglévő kihívásokat, tekintettel az uniós alapok között fennálló szabályozási különbségekre és a regionális és helyi közösségek felhatalmazásának szintjében a tagállamokban és az irányító hatóságoknál tapasztalt jelentős eltérésekre; szorgalmazza egy átfogó, integrált uniós beruházási stratégia kidolgozását, valamint a 2011-es magyar elnökség idején elfogadott és a 2015-ös elnökségek által kiértékelendő, 2020-ig szóló uniós területi menetrend megerősítését, amely magában foglalja az uniós városfejlesztési menetrendet; úgy véli, hogy különös figyelmet kell fordítani a kis- és közepes méretű városi térségekre;

| 57. | aggodalommal veszi tudomásul az arra irányuló hivatkozások hiányát, hogy hogyan vették figyelembe a 2020-ig szóló uniós területi menetrend alapelveit és prioritásait a 2007–2013 közötti időszak kohéziós politikai programjai végrehajtásának során; a 2014–2020 közötti időszak során a kohéziós politika területi dimenziójának értékelésére megfelelő értékelési mechanizmusokat szorgalmaz; |
| --- | --- |

57.

aggodalommal veszi tudomásul az arra irányuló hivatkozások hiányát, hogy hogyan vették figyelembe a 2020-ig szóló uniós területi menetrend alapelveit és prioritásait a 2007–2013 közötti időszak kohéziós politikai programjai végrehajtásának során; a 2014–2020 közötti időszak során a kohéziós politika területi dimenziójának értékelésére megfelelő értékelési mechanizmusokat szorgalmaz;

| 58. | mindazonáltal örömmel nyugtázza, hogy a jelentés kiemelten kezeli a városfejlesztési kérdéseket, tekintettel a városok globalizált gazdaságban betöltött fontos szerepére és fenntarthatóság szempontjából gyakorolt esetleges hatásaira; tudomásul veszi az európai régiók és városok környezetbarátabb növekedésre való áttérésre vonatkozó kötelezettségvállalását, amely a Polgármesterek Szövetségében öltött formát; azt javasolja, hogy a vidéki és városi térségek között tapasztalható jelentős fejlődésbeli különbségekkel is kellően foglalkozni kell, valamint kezelni kell az egyszerre ellenálló és sérülékeny nagyvárosi régiókban jelentkező problémákat; |
| --- | --- |

58.

mindazonáltal örömmel nyugtázza, hogy a jelentés kiemelten kezeli a városfejlesztési kérdéseket, tekintettel a városok globalizált gazdaságban betöltött fontos szerepére és fenntarthatóság szempontjából gyakorolt esetleges hatásaira; tudomásul veszi az európai régiók és városok környezetbarátabb növekedésre való áttérésre vonatkozó kötelezettségvállalását, amely a Polgármesterek Szövetségében öltött formát; azt javasolja, hogy a vidéki és városi térségek között tapasztalható jelentős fejlődésbeli különbségekkel is kellően foglalkozni kell, valamint kezelni kell az egyszerre ellenálló és sérülékeny nagyvárosi régiókban jelentkező problémákat;

| 59. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a hatodik kohéziós jelentés a területi kohézió és a területi versenyképesség megvalósításának kulcsfontosságú elemei között nem említi meg a policentrikus területi fejlesztést a 2020-ig szóló uniós területi menetrenddel és a „Nyílt és policentrikus Európa felé” című 2013.évi ESPON-jelentéssel összhangban; kiemeli a kis- és közepes méretű városok szerepét és annak jelentőségét, hogy a kiegyensúlyozott területfejlesztés megvalósítása érdekében fokozzák a városi központok és a környező területek közötti funkcionális kapcsolatokat; |
| --- | --- |

59.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a hatodik kohéziós jelentés a területi kohézió és a területi versenyképesség megvalósításának kulcsfontosságú elemei között nem említi meg a policentrikus területi fejlesztést a 2020-ig szóló uniós területi menetrenddel és a „Nyílt és policentrikus Európa felé” című 2013.évi ESPON-jelentéssel összhangban; kiemeli a kis- és közepes méretű városok szerepét és annak jelentőségét, hogy a kiegyensúlyozott területfejlesztés megvalósítása érdekében fokozzák a városi központok és a környező területek közötti funkcionális kapcsolatokat;

| 60. | kéri az EUMSZ területi kohézióról szóló 174. cikkének fokozott tiszteletben tartását főként a vidéki térségekben, kellő figyelmet fordítva a kohéziós politika és a vidékfejlesztés közötti lényeges kapcsolatra, különösen az ipari átalakulás által érintett térségeket és az olyan súlyos és állandó természeti vagy demográfiai hátrányban lévő régiókat illetően, mint a legkülső régiók, a legészakibb, gyéren lakott régiók, valamint a szigeti, a határon átnyúló és a hegyvidéki régiók; ajánlja, hogy a régiókra számottevő hatást gyakorló egyéb demográfiai kihívásokat, például az elnéptelenedést, a népesség elöregedését és a rendkívül elszórt népességet is figyelembe kell venni; felkéri a Bizottságot, hogy a kohéziós politika megvalósításakor fordítson fokozott figyelmet a földrajzilag és demográfiailag leghátrányosabb helyzetben lévő térségekre; |
| --- | --- |

60.

kéri az EUMSZ területi kohézióról szóló 174. cikkének fokozott tiszteletben tartását főként a vidéki térségekben, kellő figyelmet fordítva a kohéziós politika és a vidékfejlesztés közötti lényeges kapcsolatra, különösen az ipari átalakulás által érintett térségeket és az olyan súlyos és állandó természeti vagy demográfiai hátrányban lévő régiókat illetően, mint a legkülső régiók, a legészakibb, gyéren lakott régiók, valamint a szigeti, a határon átnyúló és a hegyvidéki régiók; ajánlja, hogy a régiókra számottevő hatást gyakorló egyéb demográfiai kihívásokat, például az elnéptelenedést, a népesség elöregedését és a rendkívül elszórt népességet is figyelembe kell venni; felkéri a Bizottságot, hogy a kohéziós politika megvalósításakor fordítson fokozott figyelmet a földrajzilag és demográfiailag leghátrányosabb helyzetben lévő térségekre;

| 61. | úgy véli, hogy a hatodik kohéziós jelentés nem foglalkozik kellő mélységben az európai területi együttműködéssel, annak ellenére, hogy az már a 2007–2013 közötti programozási időszakban is teljes értékű kohéziós politikai célkitűzésnek számított; emlékeztet arra, hogy az európai területi együttműködési csoportosulásban komoly lehetőségek rejlenek nem csak a határon átnyúló irányítás eszközeként, de az átfogóan integrált területfejlesztés előmozdítójaként is; |
| --- | --- |

61.

úgy véli, hogy a hatodik kohéziós jelentés nem foglalkozik kellő mélységben az európai területi együttműködéssel, annak ellenére, hogy az már a 2007–2013 közötti programozási időszakban is teljes értékű kohéziós politikai célkitűzésnek számított; emlékeztet arra, hogy az európai területi együttműködési csoportosulásban komoly lehetőségek rejlenek nem csak a határon átnyúló irányítás eszközeként, de az átfogóan integrált területfejlesztés előmozdítójaként is;

| 62. | felhív a kohéziós politika, az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz és az uniós szomszédságpolitika fokozott összehangolására, valamint a projektek eredményeinek hatékonyabb értékelésére és terjesztésére; |
| --- | --- |

62.

felhív a kohéziós politika, az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz és az uniós szomszédságpolitika fokozott összehangolására, valamint a projektek eredményeinek hatékonyabb értékelésére és terjesztésére;

Kohéziós politika hosszú távon

| 63. | emlékeztet arra, hogy a fentiekből következően új lendületet kell adni az uniós kohéziós politikáról folyó vitának; úgy véli, hogy a 2019-es európai Parlamenti választási év döntő jelentőségű lesz, mivel az akkor újonnan választott Parlamentnek és a felálló új Bizottságnak az Európa 2020 stratégia lezárásával és a majdani új többéves pénzügyi kerettel is foglalkoznia kell, és megfelelő költségvetéssel biztosítania kell a kohéziós politika jövőjét 2020-at követően is, illetve új jogszabályokat kell kidolgoznia a kohéziós politikára vonatkozóan; megjegyzi, hogy a kohéziós politikáról folyó vita során ki kell térni a jelenlegi programozási időszak elején tapasztalt jelentős időhiányra és késedelmekre; |
| --- | --- |

63.

emlékeztet arra, hogy a fentiekből következően új lendületet kell adni az uniós kohéziós politikáról folyó vitának; úgy véli, hogy a 2019-es európai Parlamenti választási év döntő jelentőségű lesz, mivel az akkor újonnan választott Parlamentnek és a felálló új Bizottságnak az Európa 2020 stratégia lezárásával és a majdani új többéves pénzügyi kerettel is foglalkoznia kell, és megfelelő költségvetéssel biztosítania kell a kohéziós politika jövőjét 2020-at követően is, illetve új jogszabályokat kell kidolgoznia a kohéziós politikára vonatkozóan; megjegyzi, hogy a kohéziós politikáról folyó vita során ki kell térni a jelenlegi programozási időszak elején tapasztalt jelentős időhiányra és késedelmekre;

| 64. | hangsúlyozza az igazgatási kapacitások alapvető fontosságát; felhívja a szakpolitikai döntéshozókat minden irányítási szinten, hogy a célzott technikai segítségnyújtást részesítsék előnyben általában véve a kohéziós politikák megvalósítása és különösen a pénzügyi eszközök európai strukturális és beruházási alapokkal együttes, szélesebb körű felhasználása terén; |
| --- | --- |

64.

hangsúlyozza az igazgatási kapacitások alapvető fontosságát; felhívja a szakpolitikai döntéshozókat minden irányítási szinten, hogy a célzott technikai segítségnyújtást részesítsék előnyben általában véve a kohéziós politikák megvalósítása és különösen a pénzügyi eszközök európai strukturális és beruházási alapokkal együttes, szélesebb körű felhasználása terén;

| 65. | úgy véli, hogy a kohéziós politikához kapcsolódó intézkedéseknek alapvető szerepet kell játszaniuk a belső versenyképességi különbségek és a strukturális egyenlőtlenségek csökkentésében a leginkább rászoruló régiókban; felhívja a Bizottságot az előfinanszírozás fontolóra vételére annak érdekében, hogy a 2014–2020 közötti időszakban elősegítse az alapok érintett tagállamok általi teljes felhasználását, mindenkor biztosítva a költségvetési elszámoltathatóság elvének tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

65.

úgy véli, hogy a kohéziós politikához kapcsolódó intézkedéseknek alapvető szerepet kell játszaniuk a belső versenyképességi különbségek és a strukturális egyenlőtlenségek csökkentésében a leginkább rászoruló régiókban; felhívja a Bizottságot az előfinanszírozás fontolóra vételére annak érdekében, hogy a 2014–2020 közötti időszakban elősegítse az alapok érintett tagállamok általi teljes felhasználását, mindenkor biztosítva a költségvetési elszámoltathatóság elvének tiszteletben tartását;

| 66. | felszólítja a tagállamokat, hogy nemzeti parlamentjeikben rendszeresen folytassanak magas szintű politikai vitát az európai strukturális és beruházási alapok eredményességéről, hatékonyságáról és időszerű igénybevételéről, illetve arról, hogy a kohéziós politika hogyan járul hozzá a makrogazdasági célkitűzések megvalósításához. |
| --- | --- |

66.

felszólítja a tagállamokat, hogy nemzeti parlamentjeikben rendszeresen folytassanak magas szintű politikai vitát az európai strukturális és beruházási alapok eredményességéről, hatékonyságáról és időszerű igénybevételéről, illetve arról, hogy a kohéziós politika hogyan járul hozzá a makrogazdasági célkitűzések megvalósításához.

| 67. | felhívja a Tanácsot, hogy a kohéziós politikáért felelős miniszterek részvételével rendszeresen tartson üléseket, ahol az uniós gazdasági, társadalmi és területi kohézió terén folyamatosan felmerülő kihívások nyomon követésével és megválaszolásával foglalkoznak; |
| --- | --- |

67.

felhívja a Tanácsot, hogy a kohéziós politikáért felelős miniszterek részvételével rendszeresen tartson üléseket, ahol az uniós gazdasági, társadalmi és területi kohézió terén folyamatosan felmerülő kihívások nyomon követésével és megválaszolásával foglalkoznak;

o

o o

| 68. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak |
| --- | --- |

68.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 320. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 289. o.

(3)  HL L 347., 2013.12.20., 470. o.

(4)  HL L 347., 2013.12.20., 259. o.

(5)  HL L 347., 2013.12.20., 303. o.

(6)  HL L 347., 2013.12.20., 281. o.

(7)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(8)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(9)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0002.

(10)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0015.

(11)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0132.

(12)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0133.

(13)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0068.

(14)  HL C 19., 2015.1.21., 9. o.

(15)  HL C 242., 2015.7.23., 43. o.

(16)  A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 1311/2013/EU, Euratom rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslat (COM(2015)0015, 2015.1.20.).

(17)  A Bizottság határozata a 2014. évről a 2015. évre történő nem automatikus átvitelről és a 2015. évben újból rendelkezésre bocsátandó kötelezettségvállalási előirányzatokról (C(2015)0827, 2015.2.11.).

---

| 22.9.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/145 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/145

---

P8_TA(2015)0309

A tevékeny időskor és a nemzedékek közötti szolidaritás európai évének (2012) értékelése

Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i állásfoglalása a tevékeny időskor és a nemzedékek közötti szolidaritás 2012-es európai évének végrehajtásáról, eredményeiről és átfogó értékeléséről szóló jelentésről (2014/2255(INI))

(2017/C 316/15)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az aktív idősödés és a nemzedékek közötti szolidaritás európai évéről (2012) szóló, 2011. szeptember 14-i 940/2011/EU európai parlamenti és tanácsi határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az aktív idősödés és a nemzedékek közötti szolidaritás európai évéről (2012) szóló, 2011. szeptember 14-i 940/2011/EU európai parlamenti és tanácsi határozatra (1),

| — | tekintettel a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel az Európai Unió alapjogi chartájára, különösen annak az idősek jogairól szóló 25. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió alapjogi chartájára, különösen annak az idősek jogairól szóló 25. cikkére,

| — | tekintettel Bizottságnak a tevékeny és egészséges időskor témájára vonatkozó innovációval kapcsolatos, 2015. március 9–10-én megtartott európai csúcstalálkozóról szóló végleges jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Bizottságnak a tevékeny és egészséges időskor témájára vonatkozó innovációval kapcsolatos, 2015. március 9–10-én megtartott európai csúcstalálkozóról szóló végleges jelentésére,

| — | tekintettel a Bizottság 2015. február 23-i, „Az ezüst gazdaság növelése” című háttérdokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2015. február 23-i, „Az ezüst gazdaság növelése” című háttérdokumentumára,

| — | tekintettel a tevékeny időskor és a nemzedékek közötti szolidaritás 2012-es európai évének végrehajtásáról, eredményeiről és átfogó értékeléséről szóló, 2014. szeptember 15-i bizottsági jelentésre (COM(2014)0562), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tevékeny időskor és a nemzedékek közötti szolidaritás 2012-es európai évének végrehajtásáról, eredményeiről és átfogó értékeléséről szóló, 2014. szeptember 15-i bizottsági jelentésre (COM(2014)0562),

| — | tekintettel a Bizottság „2015. évi jelentés a népesség idősödéséről: Gazdasági és költségvetési prognózisok az EU 28 tagállamára vonatkozóan (2013–2060)” című jelentésére (Európai Gazdaság 3|2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „2015. évi jelentés a népesség idősödéséről: Gazdasági és költségvetési prognózisok az EU 28 tagállamára vonatkozóan (2013–2060)” című jelentésére (Európai Gazdaság 3|2015),

| — | tekintettel az etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelv (faji egyenlőségi irányelv) és a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelv (foglalkoztatási egyenlőségi irányelv) alkalmazásáról szóló, 2014. január 17-i bizottsági közös jelentésre (COM(2014)0002), |
| --- | --- |

—

tekintettel az etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelv (faji egyenlőségi irányelv) és a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelv (foglalkoztatási egyenlőségi irányelv) alkalmazásáról szóló, 2014. január 17-i bizottsági közös jelentésre (COM(2014)0002),

| — | tekintettel a Bizottság „Szociális beruházás a növekedés és a kohézió érdekében, többek között a 2014–2020-as időszakra szóló Európai Szociális Alapon keresztül” című, 2013. február 20-i közleményére (COM(2013)0083), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Szociális beruházás a növekedés és a kohézió érdekében, többek között a 2014–2020-as időszakra szóló Európai Szociális Alapon keresztül” című, 2013. február 20-i közleményére (COM(2013)0083),

| — | tekintettel a szociális beruházási csomag 2014. évi végrehajtására vonatkozó bizottsági politikai ütemtervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális beruházási csomag 2014. évi végrehajtására vonatkozó bizottsági politikai ütemtervre,

| — | tekintettel „A megfelelő, biztonságos és fenntartható európai nyugdíjak menetrendje” című, 2012. február 16-i bizottsági fehér könyvre (COM(2012)0055), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A megfelelő, biztonságos és fenntartható európai nyugdíjak menetrendje” című, 2012. február 16-i bizottsági fehér könyvre (COM(2012)0055),

| — | tekintettel az aktív és egészséges időskor témájával kapcsolatos európai innovációs partnerség stratégiai végrehajtási tervének előreviteléről szóló, 2012. február 29-i bizottsági közleményre (COM(2012)0083), |
| --- | --- |

—

tekintettel az aktív és egészséges időskor témájával kapcsolatos európai innovációs partnerség stratégiai végrehajtási tervének előreviteléről szóló, 2012. február 29-i bizottsági közleményre (COM(2012)0083),

| — | tekintettel „A tevékeny időskor és a nemzedékek közötti szolidaritás európai éve (2012): A következő lépések” című, 2012. december 7-i tanácsi nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A tevékeny időskor és a nemzedékek közötti szolidaritás európai éve (2012): A következő lépések” című, 2012. december 7-i tanácsi nyilatkozatra,

| — | tekintettel a „Megfelelő szociális védelem az idősödő társadalmakban a tartós ápolásra-gondozásra szorulás kivédése érdekében” című 2014. október 10-i, a szociális védelemmel foglalkozó bizottság és a Bizottság által közösen készített jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Megfelelő szociális védelem az idősödő társadalmakban a tartós ápolásra-gondozásra szorulás kivédése érdekében” című 2014. október 10-i, a szociális védelemmel foglalkozó bizottság és a Bizottság által közösen készített jelentésre,

| — | tekintettel az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (Eurofound) 2014. október 31-i„Az egészségügyhöz való hozzáférés válság idején” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (Eurofound) 2014. október 31-i„Az egészségügyhöz való hozzáférés válság idején” című jelentésére,

| — | tekintettel az időskorral foglalkozó ENSZ-munkacsoport jelenlegi munkájára, melynek célja egy az idős emberek jogainak védelmére irányuló egyezmény létrehozása, |
| --- | --- |

—

tekintettel az időskorral foglalkozó ENSZ-munkacsoport jelenlegi munkájára, melynek célja egy az idős emberek jogainak védelmére irányuló egyezmény létrehozása,

| — | tekintettel az Eurofound „Munkavégzési preferenciák 50 után” címmel megjelent megállapításaira (2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eurofound „Munkavégzési preferenciák 50 után” címmel megjelent megállapításaira (2014),

| — | tekintettel az Eurofound „Fenntartható munka: A jobb és hosszabb munkával töltött élet felé” címmel megjelent fókuszdokumentumára (2014. december), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eurofound „Fenntartható munka: A jobb és hosszabb munkával töltött élet felé” címmel megjelent fókuszdokumentumára (2014. december),

| — | tekintettel Európai Parlament Kutatószolgálata által 2015 márciusában készített „Az aktív időskor és a nemzedékek közötti szolidaritás európai éve (2012)” című mélységi elemzésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel Európai Parlament Kutatószolgálata által 2015 márciusában készített „Az aktív időskor és a nemzedékek közötti szolidaritás európai éve (2012)” című mélységi elemzésre,

| — | tekintettel „A tevékeny időskor és a nemzedékek közötti szolidaritás európai éve” című, az Ecorys által készített, 2014. április 15-i végleges jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A tevékeny időskor és a nemzedékek közötti szolidaritás európai éve” című, az Ecorys által készített, 2014. április 15-i végleges jelentésre,

| — | tekintettel a 2012-es európai év érintettjeit tömörítő koalíció „Útiterv az aktív időskor és a nemzedékek közötti szolidaritás európai évéhez (2012) és azon túlra (EY2012)” című, 2012. december 10-i dokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012-es európai év érintettjeit tömörítő koalíció „Útiterv az aktív időskor és a nemzedékek közötti szolidaritás európai évéhez (2012) és azon túlra (EY2012)” című, 2012. december 10-i dokumentumára,

| — | tekintettel az Eurobarométer 378. számú „Tevékeny időskor” című, 2012. januári tematikus felmérésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eurobarométer 378. számú „Tevékeny időskor” című, 2012. januári tematikus felmérésére,

| — | tekintettel „A válság hatása a kiszolgáltatott helyzetű csoportok ellátáshoz való hozzáférésére” című, 2013. július 4-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A válság hatása a kiszolgáltatott helyzetű csoportok ellátáshoz való hozzáférésére” című, 2013. július 4-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a megfelelő, biztonságos és fenntartható európai nyugdíjak menetrendjéről szóló, 2013. május 21-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a megfelelő, biztonságos és fenntartható európai nyugdíjak menetrendjéről szóló, 2013. május 21-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a demográfiai kihívásról és a nemzedékek közötti szolidaritásról szóló, 2010. november 11-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a demográfiai kihívásról és a nemzedékek közötti szolidaritásról szóló, 2010. november 11-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére (A8–0241/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére (A8–0241/2015),

| A. | mivel a tevékeny időskor és a generációk közötti szolidaritás 2012-es európai évének (EY2012) célja a tevékeny időskor értéke tudatosításának erősítése, az információcsere ösztönzése, a tevékeny időskorral kapcsolatos politikák támogatása és az Unió és a tagállamok, valamint az állami és magánszektorban tevékenykedő valamennyi érdekelt fél konkrét fellépéseit szolgáló keret létrehozása volt; |
| --- | --- |

A.

mivel a tevékeny időskor és a generációk közötti szolidaritás 2012-es európai évének (EY2012) célja a tevékeny időskor értéke tudatosításának erősítése, az információcsere ösztönzése, a tevékeny időskorral kapcsolatos politikák támogatása és az Unió és a tagállamok, valamint az állami és magánszektorban tevékenykedő valamennyi érdekelt fél konkrét fellépéseit szolgáló keret létrehozása volt;

| B. | mivel a várakozások szerint 2050-re az EU lakosságának átlagéletkora 50 év fölött lesz; |
| --- | --- |

B.

mivel a várakozások szerint 2050-re az EU lakosságának átlagéletkora 50 év fölött lesz;

| C. | mivel az EU példa nélküli demográfiai, szociális és strukturális változások előtt áll, amelyekkel haladéktalanul foglalkozni kell; mivel a lakosság általános elöregedésével együtt jár az idős emberek és családjuk szociális ellátással, illetve az egészségüggyel és a gondozással kapcsolatos igényeinek növekedése, és az Unióban a közszolgáltatások hosszú távú minősége és fenntarthatósága nagyrészt a következő néhány év során végrehajtott intézkedésektől függ; |
| --- | --- |

C.

mivel az EU példa nélküli demográfiai, szociális és strukturális változások előtt áll, amelyekkel haladéktalanul foglalkozni kell; mivel a lakosság általános elöregedésével együtt jár az idős emberek és családjuk szociális ellátással, illetve az egészségüggyel és a gondozással kapcsolatos igényeinek növekedése, és az Unióban a közszolgáltatások hosszú távú minősége és fenntarthatósága nagyrészt a következő néhány év során végrehajtott intézkedésektől függ;

| D. | mivel a várható élettartam növekedését a civilizáció szempontjából nyereségnek, illetve a társadalmi fejlődés egyik tényezőjének kellene tekintetni; |
| --- | --- |

D.

mivel a várható élettartam növekedését a civilizáció szempontjából nyereségnek, illetve a társadalmi fejlődés egyik tényezőjének kellene tekintetni;

| E. | mivel 2006-ban létrejött a Demográfiai Változások elnevezésű régiós hálózat, amely mintegy 40 európai régiót foglal magában, és mivel a hálózat célja, hogy felhívja a figyelmet arra, hogy milyen fontosak az olyan kihívások az Európai Uniós és annak gazdasági és társadalmi kohéziója szempontjából, mint a lakosság elöregedése és számának csökkenése; |
| --- | --- |

E.

mivel 2006-ban létrejött a Demográfiai Változások elnevezésű régiós hálózat, amely mintegy 40 európai régiót foglal magában, és mivel a hálózat célja, hogy felhívja a figyelmet arra, hogy milyen fontosak az olyan kihívások az Európai Uniós és annak gazdasági és társadalmi kohéziója szempontjából, mint a lakosság elöregedése és számának csökkenése;

| F. | mivel az átlagosan egy nőre jutó gyermekek száma az EU-ban alacsonyabb, mint a generációs megújulási küszöbérték, a gazdasági válság szerepet játszik a születési arány csökkenésében, és a várható élettartam 2050-re további öt évvel emelkedhet; |
| --- | --- |

F.

mivel az átlagosan egy nőre jutó gyermekek száma az EU-ban alacsonyabb, mint a generációs megújulási küszöbérték, a gazdasági válság szerepet játszik a születési arány csökkenésében, és a várható élettartam 2050-re további öt évvel emelkedhet;

| G. | mivel a tevékeny időskor a 21. század egyik legnagyobb kihívása; |
| --- | --- |

G.

mivel a tevékeny időskor a 21. század egyik legnagyobb kihívása;

| H. | mivel az elöregedés jelenségén felül, számos európai régióban a születési ráta meredek csökkenése eredményeként demográfiai hanyatlásnak lehetünk tanúi, amely a lakosság és a kereső tevékenységet folytatók számának csökkenésével és az idősek és másokra szorulók arányának növekedésével párosul; mivel e jelenségek az érintett régiók vidéki térségeiben még hangsúlyosabban jelennek meg, mivel a vidéki térségekben élők rendszerint elhagyják otthonukat, és a nagy, vagy közepes méretű városokba költöznek; |
| --- | --- |

H.

mivel az elöregedés jelenségén felül, számos európai régióban a születési ráta meredek csökkenése eredményeként demográfiai hanyatlásnak lehetünk tanúi, amely a lakosság és a kereső tevékenységet folytatók számának csökkenésével és az idősek és másokra szorulók arányának növekedésével párosul; mivel e jelenségek az érintett régiók vidéki térségeiben még hangsúlyosabban jelennek meg, mivel a vidéki térségekben élők rendszerint elhagyják otthonukat, és a nagy, vagy közepes méretű városokba költöznek;

| I. | mivel a tevékeny időskor és a generációk közötti szolidaritás kulcsfontosságú az Európa 2020 céljainak teljesítése és a versenyképes, virágzó és befogadó Európa megteremtése szempontjából; |
| --- | --- |

I.

mivel a tevékeny időskor és a generációk közötti szolidaritás kulcsfontosságú az Európa 2020 céljainak teljesítése és a versenyképes, virágzó és befogadó Európa megteremtése szempontjából;

| J. | mivel a tevékeny időskorral foglalkozó politikák sikere szorosan összefügg egy sor, az uniós polgárok és munkavállalók életciklusa idején kidolgozott, a megkülönböztetésmentességet, a szociális védelmet, a társadalmi integrációt és a közegészségügyet elősegítő szakpolitikával; |
| --- | --- |

J.

mivel a tevékeny időskorral foglalkozó politikák sikere szorosan összefügg egy sor, az uniós polgárok és munkavállalók életciklusa idején kidolgozott, a megkülönböztetésmentességet, a szociális védelmet, a társadalmi integrációt és a közegészségügyet elősegítő szakpolitikával;

| K. | mivel az Egészségügyi Világszervezet (WHO) szerint az „aktív” szó a társadalmi, gazdasági, kulturális, szellemi és polgári ügyekben való folyamatos részvételre utal, és nem csupán a fizikai tevékenység vagy a munkaerőpiacon való részvétel képességére, és mivel ebből következően az időskori nyugdíjba, illetve a rokkantság vagy betegség miatt nyugdíjba vonulók továbbra is aktívan hozzájárulhatnak családjuk, társaik, közösségük és nemzetük életéhez; |
| --- | --- |

K.

mivel az Egészségügyi Világszervezet (WHO) szerint az „aktív” szó a társadalmi, gazdasági, kulturális, szellemi és polgári ügyekben való folyamatos részvételre utal, és nem csupán a fizikai tevékenység vagy a munkaerőpiacon való részvétel képességére, és mivel ebből következően az időskori nyugdíjba, illetve a rokkantság vagy betegség miatt nyugdíjba vonulók továbbra is aktívan hozzájárulhatnak családjuk, társaik, közösségük és nemzetük életéhez;

| L. | mivel holisztikus megközelítésre van szükség, mely figyelembe veszi azokat a különböző összetevőket, melyek révén a munkavégzés az egész életút során fenntarthatóvá válik mind az egyén, mind a társadalom számára; |
| --- | --- |

L.

mivel holisztikus megközelítésre van szükség, mely figyelembe veszi azokat a különböző összetevőket, melyek révén a munkavégzés az egész életút során fenntarthatóvá válik mind az egyén, mind a társadalom számára;

| M. | mivel a munkavállalók különböző csoportjai különböző munkakörülmények között dolgoznak, és ez foglalkozás-egészségi egyenlőtlenségeket eredményez; |
| --- | --- |

M.

mivel a munkavállalók különböző csoportjai különböző munkakörülmények között dolgoznak, és ez foglalkozás-egészségi egyenlőtlenségeket eredményez;

| N. | mivel hatalmas szembeötlő különbségek vannak a tagállamok, valamit a regionális és helyi hatóságok között a tevékeny időskorral foglalkozó politikák és az időskori szociális védelemre irányuló politikák, a támogató infrastruktúrák és költségvetési források tekintetében; |
| --- | --- |

N.

mivel hatalmas szembeötlő különbségek vannak a tagállamok, valamit a regionális és helyi hatóságok között a tevékeny időskorral foglalkozó politikák és az időskori szociális védelemre irányuló politikák, a támogató infrastruktúrák és költségvetési források tekintetében;

| O. | mivel a tevékeny és egészségben eltöltött időskor új társadalmi igényeket teremt, ami diverzifikált – már létező és még létrehozandó, új – közszolgáltatásokba, és természetesen az egészségügybe és az idősgondozásba való beruházást tesz szükségessé, és mivel új lehetőségeket nyit a szabadidő és pihenőidő élvezete és meghosszabbítása tekintetében; |
| --- | --- |

O.

mivel a tevékeny és egészségben eltöltött időskor új társadalmi igényeket teremt, ami diverzifikált – már létező és még létrehozandó, új – közszolgáltatásokba, és természetesen az egészségügybe és az idősgondozásba való beruházást tesz szükségessé, és mivel új lehetőségeket nyit a szabadidő és pihenőidő élvezete és meghosszabbítása tekintetében;

| P. | mivel a pénzügyi és gazdasági válság közrejátszott az idősek szegénységi szintjének növekedésében, és mivel a szegénység vagy az elszegényedés kockázata és a társadalmi kirekesztés nem csupán egészségügyi kockázatot jelent, hanem el is veszi a tevékeny időskor megvalósulásának esélyét; |
| --- | --- |

P.

mivel a pénzügyi és gazdasági válság közrejátszott az idősek szegénységi szintjének növekedésében, és mivel a szegénység vagy az elszegényedés kockázata és a társadalmi kirekesztés nem csupán egészségügyi kockázatot jelent, hanem el is veszi a tevékeny időskor megvalósulásának esélyét;

| Q. | mivel az Európai Unióban mintegy 125 000 foglalkoztatóinyugdíj-alap működik, s ezek megközelítőleg 75 millió európai – az EU munkaképes korú népességének 20 %-a – 2,5 milliárd euró értékű eszköze felett rendelkeznek; |
| --- | --- |

Q.

mivel az Európai Unióban mintegy 125 000 foglalkoztatóinyugdíj-alap működik, s ezek megközelítőleg 75 millió európai – az EU munkaképes korú népességének 20 %-a – 2,5 milliárd euró értékű eszköze felett rendelkeznek;

| R. | mivel az emberi társadalom egyik alapelve a generációk közötti szolidaritás; mivel, ahogyan a várható élettartam egyre inkább megnövekszik, a generációk közötti kapcsolatok mind fontosabbá válnak; mivel a gazdaságnak és a társadalomnak céljai eléréséhez szüksége van valamennyi generáció élettapasztalatára, elkötelezettségére és elképzeléseire; |
| --- | --- |

R.

mivel az emberi társadalom egyik alapelve a generációk közötti szolidaritás; mivel, ahogyan a várható élettartam egyre inkább megnövekszik, a generációk közötti kapcsolatok mind fontosabbá válnak; mivel a gazdaságnak és a társadalomnak céljai eléréséhez szüksége van valamennyi generáció élettapasztalatára, elkötelezettségére és elképzeléseire;

| S. | mivel az egész életen át tartó tanulásra és sportolásra irányuló programokban való aktív részvétel jelentősen hozzájárul a tevékeny időskor valódi kultúrájának megteremtéséhez, nem csak azt téve lehetővé a lakosság számára, hogy életük folyamán készségeiket a munkaerőpiac változó igényeihez igazítsák, hanem azt is, hogy eközben egészségesek és aktívak maradjanak, és általánosabb értelemben részt vegyenek a társadalom életében; |
| --- | --- |

S.

mivel az egész életen át tartó tanulásra és sportolásra irányuló programokban való aktív részvétel jelentősen hozzájárul a tevékeny időskor valódi kultúrájának megteremtéséhez, nem csak azt téve lehetővé a lakosság számára, hogy életük folyamán készségeiket a munkaerőpiac változó igényeihez igazítsák, hanem azt is, hogy eközben egészségesek és aktívak maradjanak, és általánosabb értelemben részt vegyenek a társadalom életében;

| T. | mivel az idősebb nők az EU lakosságának 20 %-t teszik ki, és ez az arány a jelenlegi demográfiai tendenciák szerint továbbra is növekedni fog; mivel a legtöbb uniós országban az idősebb nőket nagyobb arányban fenyegeti a szegénység, mint az idősebb férfiakat, ez a nők esetében átlagosan 21 %, míg a férfiak esetében 16 %; mivel a nők és férfiak nyugdíja közötti különbség az EU-ban 39 %; |
| --- | --- |

T.

mivel az idősebb nők az EU lakosságának 20 %-t teszik ki, és ez az arány a jelenlegi demográfiai tendenciák szerint továbbra is növekedni fog; mivel a legtöbb uniós országban az idősebb nőket nagyobb arányban fenyegeti a szegénység, mint az idősebb férfiakat, ez a nők esetében átlagosan 21 %, míg a férfiak esetében 16 %; mivel a nők és férfiak nyugdíja közötti különbség az EU-ban 39 %;

| U. | mivel az elérhető technológiák lehetővé tehetik és megkönnyíthetik a munkaerőpiachoz és a független élethez való hozzáférést és a társadalomban való teljes értékű részvételt; mivel ugyanakkor jelenleg az alapvető digitális készségekkel nem rendelkezők több mint 69 %-a 55 év fölötti; mivel az elérhetőség hiánya, az ikt gyors fejlődése és a csekély digitális jártasság miatt számos idősebb ember és fogyatékossággal élő személy nagy mértékben ki van téve annak a veszélynek, hogy nem tudja teljes mértékben kihasználni a jövőbeli digitális egységes piac előnyeit; |
| --- | --- |

U.

mivel az elérhető technológiák lehetővé tehetik és megkönnyíthetik a munkaerőpiachoz és a független élethez való hozzáférést és a társadalomban való teljes értékű részvételt; mivel ugyanakkor jelenleg az alapvető digitális készségekkel nem rendelkezők több mint 69 %-a 55 év fölötti; mivel az elérhetőség hiánya, az ikt gyors fejlődése és a csekély digitális jártasság miatt számos idősebb ember és fogyatékossággal élő személy nagy mértékben ki van téve annak a veszélynek, hogy nem tudja teljes mértékben kihasználni a jövőbeli digitális egységes piac előnyeit;

| 1. | elismeri, hogy az 2012-es európai év fontos politikai lendületet adott, és elősegítette a tevékeny időskor kihívásairól és a generációk közti szolidaritásról szóló vita elindítását Európában; |
| --- | --- |

1.

elismeri, hogy az 2012-es európai év fontos politikai lendületet adott, és elősegítette a tevékeny időskor kihívásairól és a generációk közti szolidaritásról szóló vita elindítását Európában;

| 2. | a nemzedékek közötti méltányosságot a haszon és a terhek generációk közti egyenlő elosztásaként definiálja; úgy véli, hogy a nemzedékek közti funkcionális együttműködés a szolidaritásra épül, és azt a kölcsönös tisztelet, felelősség és egymás iránti gondoskodás alapján kell megvalósítani; |
| --- | --- |

2.

a nemzedékek közötti méltányosságot a haszon és a terhek generációk közti egyenlő elosztásaként definiálja; úgy véli, hogy a nemzedékek közti funkcionális együttműködés a szolidaritásra épül, és azt a kölcsönös tisztelet, felelősség és egymás iránti gondoskodás alapján kell megvalósítani;

| 3. | megállapítja, hogy a 2012-es európai év egyedi céljai részben teljesültek, és a legjobb eredményeket a tudatosság fokozása és a rendezvények tekintetében érték el; |
| --- | --- |

3.

megállapítja, hogy a 2012-es európai év egyedi céljai részben teljesültek, és a legjobb eredményeket a tudatosság fokozása és a rendezvények tekintetében érték el;

| 4. | megállapítja és üdvözli, hogy a 2012-es európai év rendezvényei és kezdeményezései révén egyértelművé vált, hogy az idősebbek nem jelentenek terhet a gazdaság és a társadalom számára, éppen ellenkezőleg, tapasztalatuk, eredményeik és ismereteik folytán értéket képviselnek; |
| --- | --- |

4.

megállapítja és üdvözli, hogy a 2012-es európai év rendezvényei és kezdeményezései révén egyértelművé vált, hogy az idősebbek nem jelentenek terhet a gazdaság és a társadalom számára, éppen ellenkezőleg, tapasztalatuk, eredményeik és ismereteik folytán értéket képviselnek;

| 5. | a 2012-es európai év sikeresen teljesítette azt a célját is, hogy a tevékeny időskor és a nemzedékek közötti szolidaritás tekintetében mobilizálja az érintett szereplőket; sajnálatosnak tartja azonban, hogy az új hálózatok létrehozásának források, projektek és ötletek az állami szektor, a magánszektor és a civil társadalom közti megosztására irányuló célkitűzése alig hozott eredményt; sajnálja, hogy a szociális partnerek részvétele változó mértékű volt, a magánvállalkozásokat pedig nem tudták jelentősebb arányban elérni; hangsúlyozza a kapacitásépítés szükségességét az idősek társadalmi életben való aktív részvételének előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

5.

a 2012-es európai év sikeresen teljesítette azt a célját is, hogy a tevékeny időskor és a nemzedékek közötti szolidaritás tekintetében mobilizálja az érintett szereplőket; sajnálatosnak tartja azonban, hogy az új hálózatok létrehozásának források, projektek és ötletek az állami szektor, a magánszektor és a civil társadalom közti megosztására irányuló célkitűzése alig hozott eredményt; sajnálja, hogy a szociális partnerek részvétele változó mértékű volt, a magánvállalkozásokat pedig nem tudták jelentősebb arányban elérni; hangsúlyozza a kapacitásépítés szükségességét az idősek társadalmi életben való aktív részvételének előmozdítása érdekében;

| 6. | üdvözli, hogy a 2012-es európai év elősegítette a tevékeny időskorral kapcsolatos nemzeti politika menetrendek finomhangolását, ösztönözte a bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréjét, növelte a tevékeny időskort támogató kezdeményezések számát, valamint erősítette az érintettek tudását és készségeit; |
| --- | --- |

6.

üdvözli, hogy a 2012-es európai év elősegítette a tevékeny időskorral kapcsolatos nemzeti politika menetrendek finomhangolását, ösztönözte a bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréjét, növelte a tevékeny időskort támogató kezdeményezések számát, valamint erősítette az érintettek tudását és készségeit;

| 7. | hangsúlyozza, hogy az idősekkel és a demográfiai változásokkal kapcsolatos, megbízható statisztikákra van szükség az időskort támogató célzottabb és hatékony stratégiák kialakítása céljából; felhívja a Bizottságot az idősebbek társadalmi helyzetére, egészségi állapotukra, jogaikra és életszínvonalukra vonatkozó átfogó, minőségi adatgyűjtés biztosítására; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy az idősekkel és a demográfiai változásokkal kapcsolatos, megbízható statisztikákra van szükség az időskort támogató célzottabb és hatékony stratégiák kialakítása céljából; felhívja a Bizottságot az idősebbek társadalmi helyzetére, egészségi állapotukra, jogaikra és életszínvonalukra vonatkozó átfogó, minőségi adatgyűjtés biztosítására;

| 8. | úgy véli, hogy rendkívül fontos a 2012-es európai év részeként elindított kezdeményezések folytatása, és hogy e kezdeményezések határozott politikai kötelezettségvállalássá alakuljanak, amelyet konkrét intézkedések követnek a társadalmi befogadás, az aktív részvétel és valamennyi generáció jóléte érdekében, a szubszidiaritás és az arányosság elvének betartása mellett; emlékeztet arra, hogy eredményesen végre kell hajtani az időskorral foglalkozó politikákra vonatkozó uniós jogszabályokat a mind a fiatalabb, mind az idősebb korosztály valamennyi életszférájában jelenlévő diszkrimináció elleni küzdelem, illetve a diszkrimináció megelőzése céljából; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy rendkívül fontos a 2012-es európai év részeként elindított kezdeményezések folytatása, és hogy e kezdeményezések határozott politikai kötelezettségvállalássá alakuljanak, amelyet konkrét intézkedések követnek a társadalmi befogadás, az aktív részvétel és valamennyi generáció jóléte érdekében, a szubszidiaritás és az arányosság elvének betartása mellett; emlékeztet arra, hogy eredményesen végre kell hajtani az időskorral foglalkozó politikákra vonatkozó uniós jogszabályokat a mind a fiatalabb, mind az idősebb korosztály valamennyi életszférájában jelenlévő diszkrimináció elleni küzdelem, illetve a diszkrimináció megelőzése céljából;

| 9. | hangsúlyozza, hogy erősíteni kell a döntéshozatali szintből (ideértve az EU-t, a nemzeti, regionális és helyi szinteket), a civil társadalomból és a magánszektorból – ideértve az innovatív és önálló életvitelt támogató termékeket és szolgáltatásokat nyújtó iparágakat is – álló koordinációs háromszöget; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy erősíteni kell a döntéshozatali szintből (ideértve az EU-t, a nemzeti, regionális és helyi szinteket), a civil társadalomból és a magánszektorból – ideértve az innovatív és önálló életvitelt támogató termékeket és szolgáltatásokat nyújtó iparágakat is – álló koordinációs háromszöget;

| 10. | felhívja a Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt a demográfiai hanyatlásról, amely számos uniós országban egyre több régiót érint, és állítson össze közleményt a problémáról és az európai szinten, tagállami szinten és az érintett régiókban lehetséges intézkedésekről a demográfiai hanyatlás által jelentett kihívás kezelése céljából; |
| --- | --- |

10.

felhívja a Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt a demográfiai hanyatlásról, amely számos uniós országban egyre több régiót érint, és állítson össze közleményt a problémáról és az európai szinten, tagállami szinten és az érintett régiókban lehetséges intézkedésekről a demográfiai hanyatlás által jelentett kihívás kezelése céljából;

| 11. | hangsúlyozza, hogy a súlyos természeti vagy demográfiai hátrányokkal küzdő régiókat – pl. a ritkán lakott régiókat, szigeteket vagy hegyvidéki térségeket – különösen súlyosan érintik az idősödéssel kapcsolatos problémák, és kevesebb erőforrással és infrastruktúrával rendelkeznek a tevékeny időskor előmozdítására; annak megfontolására szólít fel, hogy az élénkítési tervek hasznosak-e az idősödés problémájának kezelésében, amelyet általában tovább súlyosbítanak a sok érintett régiót ezzel párhuzamosan sújtó elnéptelenedési folyamatok, és amely fenyegetést jelenthet e térségek túlélése szempontjából; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a súlyos természeti vagy demográfiai hátrányokkal küzdő régiókat – pl. a ritkán lakott régiókat, szigeteket vagy hegyvidéki térségeket – különösen súlyosan érintik az idősödéssel kapcsolatos problémák, és kevesebb erőforrással és infrastruktúrával rendelkeznek a tevékeny időskor előmozdítására; annak megfontolására szólít fel, hogy az élénkítési tervek hasznosak-e az idősödés problémájának kezelésében, amelyet általában tovább súlyosbítanak a sok érintett régiót ezzel párhuzamosan sújtó elnéptelenedési folyamatok, és amely fenyegetést jelenthet e térségek túlélése szempontjából;

| 12. | sajnálatosnak tartja, hogy a 2012-es európai év viszonylag késői jóváhagyása miatt késtek a szerződéskötések és a végrehajtás, és ennek következtében bizonyos események – például a Seniorforce Day kezdeményezés – nem valósították meg a bennük rejlő lehetőségeket; tudomásul veszi a 2012-es európai év céljaira juttatott, a korábbi európai évek esetében előirányzott összegekhez képest kisebb költségvetést, és az ennek következtében a 2012-es európai év célkitűzéseinek megvalósítására jutó csekélyebb forrásokat; |
| --- | --- |

12.

sajnálatosnak tartja, hogy a 2012-es európai év viszonylag késői jóváhagyása miatt késtek a szerződéskötések és a végrehajtás, és ennek következtében bizonyos események – például a Seniorforce Day kezdeményezés – nem valósították meg a bennük rejlő lehetőségeket; tudomásul veszi a 2012-es európai év céljaira juttatott, a korábbi európai évek esetében előirányzott összegekhez képest kisebb költségvetést, és az ennek következtében a 2012-es európai év célkitűzéseinek megvalósítására jutó csekélyebb forrásokat;

| 13. | emlékeztet arra, hogy a tevékeny időskor többek közt olyan folyamatként határozható meg, amelynek során az egészségügyi és a társadalmi részvételi lehetőségek optimális módon alakulnak annak biztosításához, hogy az emberek idős korukban is jó életszínvonalon éljenek, és megtartsák korábbi életminőségüket; úgy véli, hogy a tevékeny időskorral foglalkozó politikáknak növelniük kell annak lehetőségét, hogy az emberek életük folyamán fizikailag, szociálisan és mentálisan jól érezzék magukat a jobb társadalmi befogadás és a fokozott társadalmi részvétel érdekében; kiemeli, hogy a tevékeny időskorhoz hozzátartozik a jobb hozzáférés az egészségügyi, a hosszú távú gondozási és szociális szolgáltatásokhoz – amelyek a válság alatt bizonyos esetekben nyomás alá kerültek – illetve az élethosszig tartó tanuláshoz, a társadalmi és kulturális tevékenységekben való részvételhez, aminek következtében jelentősen fejlődik a szociális infrastruktúra, így a napközi ellátóhelyek és lakásotthonok, továbbá fokozódik az életkor alapján történő megkülönböztetés és a sztereotípiák felszámolása, a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni fellépés, valamint a tevékeny és egészségben eltöltött időskor értékének nagyobb elismerése; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet arra, hogy a tevékeny időskor többek közt olyan folyamatként határozható meg, amelynek során az egészségügyi és a társadalmi részvételi lehetőségek optimális módon alakulnak annak biztosításához, hogy az emberek idős korukban is jó életszínvonalon éljenek, és megtartsák korábbi életminőségüket; úgy véli, hogy a tevékeny időskorral foglalkozó politikáknak növelniük kell annak lehetőségét, hogy az emberek életük folyamán fizikailag, szociálisan és mentálisan jól érezzék magukat a jobb társadalmi befogadás és a fokozott társadalmi részvétel érdekében; kiemeli, hogy a tevékeny időskorhoz hozzátartozik a jobb hozzáférés az egészségügyi, a hosszú távú gondozási és szociális szolgáltatásokhoz – amelyek a válság alatt bizonyos esetekben nyomás alá kerültek – illetve az élethosszig tartó tanuláshoz, a társadalmi és kulturális tevékenységekben való részvételhez, aminek következtében jelentősen fejlődik a szociális infrastruktúra, így a napközi ellátóhelyek és lakásotthonok, továbbá fokozódik az életkor alapján történő megkülönböztetés és a sztereotípiák felszámolása, a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni fellépés, valamint a tevékeny és egészségben eltöltött időskor értékének nagyobb elismerése;

| 14. | valamennyi tagállam számára azt javasolja, hogy szociális ellátórendszerükön keresztül mozdítsák elő és erősítsék meg az időseket szolgáló, magas minőségű állami infrastruktúrákat (otthonok, napközi ellátóhelyek és otthoni ellátás), ahol az időseket aktív résztvevőknek tekintik és nem azon kezdeményezések passzív alanyainak, amelyekben részt vesznek; |
| --- | --- |

14.

valamennyi tagállam számára azt javasolja, hogy szociális ellátórendszerükön keresztül mozdítsák elő és erősítsék meg az időseket szolgáló, magas minőségű állami infrastruktúrákat (otthonok, napközi ellátóhelyek és otthoni ellátás), ahol az időseket aktív résztvevőknek tekintik és nem azon kezdeményezések passzív alanyainak, amelyekben részt vesznek;

| 15. | úgy véli, hogy ki kell alakítani a demenciával kapcsolatos európai stratégiát, amelynek magába kell foglalnia a páciensek családjának segítését célzó intézkedéseket, információs kampányokat, figyelemfelhívást és a legjobb gyakorlatok tagállamok közti cseréjét; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy ki kell alakítani a demenciával kapcsolatos európai stratégiát, amelynek magába kell foglalnia a páciensek családjának segítését célzó intézkedéseket, információs kampányokat, figyelemfelhívást és a legjobb gyakorlatok tagállamok közti cseréjét;

| 16. | felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az ötven év fölöttiek körében tapasztalható munkanélküliség, illetve az egyre növekvő mértékű, még a gazdagabb tagállamokban is erősödő hosszú távú munkanélküliség aggasztó problémáját, továbbá a tagállamokkal, a regionális és helyi hatóságokkal, valamint a szociális partnerekkel együtt vizsgálja meg az idősebb munkanélküliek körülményeit és személyes helyzetét, és dolgozzon ki az e kiszolgáltatott csoporthoz tartozó munkavállalók munkaerő-piacon tartását elősegítő hatékony eszközöket, lehetőséget kínálva az élethosszig tartó tanulásra és a készségek fejlesztésére, munkahelyi képzésekre, valamint hozzáférhető és megfizethető tanulmányi programokra, emellett mindenki számára támogassa a generációk közötti képzéseket és a munkahelyi tudásátadást; |
| --- | --- |

16.

felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az ötven év fölöttiek körében tapasztalható munkanélküliség, illetve az egyre növekvő mértékű, még a gazdagabb tagállamokban is erősödő hosszú távú munkanélküliség aggasztó problémáját, továbbá a tagállamokkal, a regionális és helyi hatóságokkal, valamint a szociális partnerekkel együtt vizsgálja meg az idősebb munkanélküliek körülményeit és személyes helyzetét, és dolgozzon ki az e kiszolgáltatott csoporthoz tartozó munkavállalók munkaerő-piacon tartását elősegítő hatékony eszközöket, lehetőséget kínálva az élethosszig tartó tanulásra és a készségek fejlesztésére, munkahelyi képzésekre, valamint hozzáférhető és megfizethető tanulmányi programokra, emellett mindenki számára támogassa a generációk közötti képzéseket és a munkahelyi tudásátadást;

| 17. | hangsúlyozza, hogy ezzel összefüggésben mindenekelőtt az olyan programokat kellene fontolóra venni, mint például a „generációs mentorálás”, mely ösztönzi az idősebb szakértők és a fiatal nemzedék közötti eszmecserét a munkahelyen és a képzések során; rámutat, hogy a munkafolyamat során támogatni kell a vegyes életkorú csoportokat, valamint díjazni kell a kiemelkedő projekteket; úgy véli, hogy a tagállamoknak olyan intézkedéseket kellene bevezetniük, amelyek arra ösztönzik a vállalkozásokat, hogy több idősebb munkavállalót alkalmazzanak, továbbá hogy alapelvként az idősebb munkavállalókat nem szabad kedvezőtlenebb bánásmódban részesíteni a szakképzések és továbbképzések során, mint a fiatalabb munkavállalókat; különösen kiemeli a munkahelyek idősebb munkavállalók igényeihez történő igazításának fontosságát és annak jelentőségét, hogy az idősebbek számára biztosítsanak több lehetőséget a részidős munkavégzésre, összhangban a munkavállalói preferenciákkal, és tegyék lehetővé a tovább dolgozni kívánó, illetve arra képes munkavállalók munkával töltött aktív idejének meghosszabbítását; úgy véli, hogy speciális nyugdíjrendszert kellene kialakítani a tartósan munkanélküli idősebbek számára, egyensúlyt teremtve e személyek, illetve a társadalombiztosítási rendszerek társadalmi stabilitás iránti igénye között; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy ezzel összefüggésben mindenekelőtt az olyan programokat kellene fontolóra venni, mint például a „generációs mentorálás”, mely ösztönzi az idősebb szakértők és a fiatal nemzedék közötti eszmecserét a munkahelyen és a képzések során; rámutat, hogy a munkafolyamat során támogatni kell a vegyes életkorú csoportokat, valamint díjazni kell a kiemelkedő projekteket; úgy véli, hogy a tagállamoknak olyan intézkedéseket kellene bevezetniük, amelyek arra ösztönzik a vállalkozásokat, hogy több idősebb munkavállalót alkalmazzanak, továbbá hogy alapelvként az idősebb munkavállalókat nem szabad kedvezőtlenebb bánásmódban részesíteni a szakképzések és továbbképzések során, mint a fiatalabb munkavállalókat; különösen kiemeli a munkahelyek idősebb munkavállalók igényeihez történő igazításának fontosságát és annak jelentőségét, hogy az idősebbek számára biztosítsanak több lehetőséget a részidős munkavégzésre, összhangban a munkavállalói preferenciákkal, és tegyék lehetővé a tovább dolgozni kívánó, illetve arra képes munkavállalók munkával töltött aktív idejének meghosszabbítását; úgy véli, hogy speciális nyugdíjrendszert kellene kialakítani a tartósan munkanélküli idősebbek számára, egyensúlyt teremtve e személyek, illetve a társadalombiztosítási rendszerek társadalmi stabilitás iránti igénye között;

| 18. | sajnálatosnak tartja, hogy az idősebbek még mindig gyakran szembesülnek az életkoron alapuló megkülönböztetéssel, sztereotípiákkal és akadályokkal; ezért felszólítja a tagállamokat, hogy késlekedés nélkül, megfelelően hajtsák végre a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmódról szóló 2000/78/EK tanácsi irányelvet; megállapítja, hogy a Tanácsnál 2008 óta megrekedt az egyenlő bánásmódról szóló horizontális irányelvre irányuló javaslat (6), és felszólítja a tagállamokat, hogy mielőbb találjanak megoldást a helyzetre; |
| --- | --- |

18.

sajnálatosnak tartja, hogy az idősebbek még mindig gyakran szembesülnek az életkoron alapuló megkülönböztetéssel, sztereotípiákkal és akadályokkal; ezért felszólítja a tagállamokat, hogy késlekedés nélkül, megfelelően hajtsák végre a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmódról szóló 2000/78/EK tanácsi irányelvet; megállapítja, hogy a Tanácsnál 2008 óta megrekedt az egyenlő bánásmódról szóló horizontális irányelvre irányuló javaslat (6), és felszólítja a tagállamokat, hogy mielőbb találjanak megoldást a helyzetre;

| 19. | ugyanakkor határozottan elutasítja azt, hogy a tevékeny időskorral foglalkozó politikákra kizárólag úgy tekintsenek, mint az idősebb munkavállalók foglalkoztathatóságát fenntartó eszközre, és sürgeti a tagállamokat, hogy minden szükséges vizsgálatot végezzenek el és minden erőfeszítést tegyenek meg az életcikluson alapuló szemléletre való átállás és adott esetben a nyugdíjrendszer reformja érdekében, egyúttal mindent tegyenek meg a nyugdíjjal kapcsolatos szabályok stabilizálása érdekében, figyelembe véve az 50 év fölöttiekre vonatkozó, aktuális munkanélküliségi rátákat, mielőtt megváltoztatják a kötelező nyugdíjkorhatárt; hangsúlyozza, hogy abban az esetben, ha kizárólag a várható élettartamhoz kötik a nyugdíjkorhatárt, akkor figyelmen kívül marad a munkaerő-piaci fejlemények jelentősége, és ezért ez az eszköz önmagában nem elegendő az elöregedő társadalom jelentette kihívások leküzdésére; úgy véli, a fentiek helyett a tagállamoknak a munkahelyvédelmi jogszabályaik és a bérek alakítására szolgáló rendszereik révén támogatniuk kellene az idősebbek toborzását, különösen azokét, akik a kötelező nyugdíjkorhatár közelében vannak, mivel a munkanélküliség további negatív hatással járna a nyugdíjból származó jövedelmükre, ezenkívül a tagállamoknak fenntartható szociális védelmi rendszereket kell biztosítaniuk; |
| --- | --- |

19.

ugyanakkor határozottan elutasítja azt, hogy a tevékeny időskorral foglalkozó politikákra kizárólag úgy tekintsenek, mint az idősebb munkavállalók foglalkoztathatóságát fenntartó eszközre, és sürgeti a tagállamokat, hogy minden szükséges vizsgálatot végezzenek el és minden erőfeszítést tegyenek meg az életcikluson alapuló szemléletre való átállás és adott esetben a nyugdíjrendszer reformja érdekében, egyúttal mindent tegyenek meg a nyugdíjjal kapcsolatos szabályok stabilizálása érdekében, figyelembe véve az 50 év fölöttiekre vonatkozó, aktuális munkanélküliségi rátákat, mielőtt megváltoztatják a kötelező nyugdíjkorhatárt; hangsúlyozza, hogy abban az esetben, ha kizárólag a várható élettartamhoz kötik a nyugdíjkorhatárt, akkor figyelmen kívül marad a munkaerő-piaci fejlemények jelentősége, és ezért ez az eszköz önmagában nem elegendő az elöregedő társadalom jelentette kihívások leküzdésére; úgy véli, a fentiek helyett a tagállamoknak a munkahelyvédelmi jogszabályaik és a bérek alakítására szolgáló rendszereik révén támogatniuk kellene az idősebbek toborzását, különösen azokét, akik a kötelező nyugdíjkorhatár közelében vannak, mivel a munkanélküliség további negatív hatással járna a nyugdíjból származó jövedelmükre, ezenkívül a tagállamoknak fenntartható szociális védelmi rendszereket kell biztosítaniuk;

| 20. | felszólítja a tagállamokat, hogy mindenki számára, beleértve a munkaviszonyt indokoltan megszakítókat – főként nőket –is, biztosítsák az állami nyugdíjrendszerek fenntarthatóságát és garantálják az egyéni és megfelelő nyugdíjjövedelmeket az időskor méltóságának biztosítása érdekében; kiemeli a foglalkoztatóinyugdíj-alapok megfelelő felügyeletének és független ellenőrzésének fontosságát a biztonságos és fenntartható nyugdíjak szempontjából; |
| --- | --- |

20.

felszólítja a tagállamokat, hogy mindenki számára, beleértve a munkaviszonyt indokoltan megszakítókat – főként nőket –is, biztosítsák az állami nyugdíjrendszerek fenntarthatóságát és garantálják az egyéni és megfelelő nyugdíjjövedelmeket az időskor méltóságának biztosítása érdekében; kiemeli a foglalkoztatóinyugdíj-alapok megfelelő felügyeletének és független ellenőrzésének fontosságát a biztonságos és fenntartható nyugdíjak szempontjából;

| 21. | hangsúlyozza, hogy az idősebbeknek meg kell adni a lehetőséget arra, hogy fontos szerepet játszanak családjuk segítésében, és felhívja a figyelmet az idősebbek által végzett értékes önkéntes munkára; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy az idősebbeknek meg kell adni a lehetőséget arra, hogy fontos szerepet játszanak családjuk segítésében, és felhívja a figyelmet az idősebbek által végzett értékes önkéntes munkára;

| 22. | hangsúlyozza, hogy az elöregedő európai társadalmak számára fontos jelentősége van az elérhető technológiáknak, és felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy inkluzív digitális egységes piacra vonatkozó stratégiát, melynek során biztosítja, hogy a hozzáférhetőség a stratégia egészében érvényesüljön és összekapcsolódjon az európai „ezüst gazdaság” ösztönzésével; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy az elöregedő európai társadalmak számára fontos jelentősége van az elérhető technológiáknak, és felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy inkluzív digitális egységes piacra vonatkozó stratégiát, melynek során biztosítja, hogy a hozzáférhetőség a stratégia egészében érvényesüljön és összekapcsolódjon az európai „ezüst gazdaság” ösztönzésével;

| 23. | üdvözli, hogy az 1304/2013/EU rendelet szerint a tevékeny és egészséges időskor az Európai Szociális Alap egyik beruházási prioritása a 2014 és 2020 közötti programozási időszakban; felszólítja a tagállamokat, hogy hatékonyan használják fel az elkülönített forrásokat; emlékeztet arra, hogy a tevékeny időskort előmozdító projektek finanszírozása más programok, például az európai strukturális és beruházási alapok, a Horizont 2020, a foglalkoztatás és a szociális innováció európai programja (EaSI), valamint a közegészségügyi program keretében is rendelkezésre áll; szorgalmazza a programok és az aktív idősödés és a nemzedékek közötti szolidaritás elősegítését célzó különböző, az EU által rendelkezésre bocsátott eszközök jobb összehangolását, és a Horizont 2020 prioritásaival összhangban felszólít egy „alkalmazott egészség- és aktív idősödésre vonatkozó tudomány” elnevezésű kutatási prioritás létrehozására; |
| --- | --- |

23.

üdvözli, hogy az 1304/2013/EU rendelet szerint a tevékeny és egészséges időskor az Európai Szociális Alap egyik beruházási prioritása a 2014 és 2020 közötti programozási időszakban; felszólítja a tagállamokat, hogy hatékonyan használják fel az elkülönített forrásokat; emlékeztet arra, hogy a tevékeny időskort előmozdító projektek finanszírozása más programok, például az európai strukturális és beruházási alapok, a Horizont 2020, a foglalkoztatás és a szociális innováció európai programja (EaSI), valamint a közegészségügyi program keretében is rendelkezésre áll; szorgalmazza a programok és az aktív idősödés és a nemzedékek közötti szolidaritás elősegítését célzó különböző, az EU által rendelkezésre bocsátott eszközök jobb összehangolását, és a Horizont 2020 prioritásaival összhangban felszólít egy „alkalmazott egészség- és aktív idősödésre vonatkozó tudomány” elnevezésű kutatási prioritás létrehozására;

| 24. | felszólítja a tagállamokat, hogy a rendelkezésre álló Európai Szociális Alapot (ESZA), az európai strukturális és beruházási alapokat és a foglalkoztatás és szociális innováció európai programját használják az olyan szervezetek önsegítő programjainak pénzügyi támogatására, amelyekben idősebb emberek megosztják egymással energiájukat, tudásukat, tapasztalataikat és bölcsességüket és segítenek a rászorulóknak, ezáltal elősegítik az aktív és egészséges idősödést és hosszabb ideig független életmódot folytathatnak; |
| --- | --- |

24.

felszólítja a tagállamokat, hogy a rendelkezésre álló Európai Szociális Alapot (ESZA), az európai strukturális és beruházási alapokat és a foglalkoztatás és szociális innováció európai programját használják az olyan szervezetek önsegítő programjainak pénzügyi támogatására, amelyekben idősebb emberek megosztják egymással energiájukat, tudásukat, tapasztalataikat és bölcsességüket és segítenek a rászorulóknak, ezáltal elősegítik az aktív és egészséges idősödést és hosszabb ideig független életmódot folytathatnak;

| 25. | emlékeztet a Bizottság 2010. évi költségvetési felülvizsgálatára, amely az uniós hozzáadott értéket egyik fő alapelveként határozta meg; hangsúlyozza, hogy ennek az elvnek kell valamennyi kiadás és uniós finanszírozás alapját képeznie, különösen kiemeli, hogy az ESZA nem használható a nemzeti megközelítések támogatására, hanem azt az aktív idősödést célzó programok további támogatásának biztosításához kell felhasználni; |
| --- | --- |

25.

emlékeztet a Bizottság 2010. évi költségvetési felülvizsgálatára, amely az uniós hozzáadott értéket egyik fő alapelveként határozta meg; hangsúlyozza, hogy ennek az elvnek kell valamennyi kiadás és uniós finanszírozás alapját képeznie, különösen kiemeli, hogy az ESZA nem használható a nemzeti megközelítések támogatására, hanem azt az aktív idősödést célzó programok további támogatásának biztosításához kell felhasználni;

| 26. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy javítsák a tevékeny időskorral kapcsolatos alapok célzottságát és az alapok felhasználásának hatékonyságát; sürgeti továbbá a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az elbocsátott középkorú munkavállalók újbóli integrációjának problémáját kezelő új európai pénzügyi eszköz kivitelezhetőségét és hozzáadott értékét; |
| --- | --- |

26.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy javítsák a tevékeny időskorral kapcsolatos alapok célzottságát és az alapok felhasználásának hatékonyságát; sürgeti továbbá a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az elbocsátott középkorú munkavállalók újbóli integrációjának problémáját kezelő új európai pénzügyi eszköz kivitelezhetőségét és hozzáadott értékét;

| 27. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy olyan teljes körű és megbízható adatokat gyűjtsenek, amelyek lehetővé teszik az ESZA idősebb munkavállalókra fordított kiadásai hatékonyságának értékelését; |
| --- | --- |

27.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy olyan teljes körű és megbízható adatokat gyűjtsenek, amelyek lehetővé teszik az ESZA idősebb munkavállalókra fordított kiadásai hatékonyságának értékelését;

| 28. | felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje egy olyan új uniós pénzügyi eszköz megvalósíthatóságát és hozzáadott értékét, amely minimumjövedelmet biztosítana a szegénységi küszöb alatt élő valamennyi uniós polgárnak; |
| --- | --- |

28.

felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje egy olyan új uniós pénzügyi eszköz megvalósíthatóságát és hozzáadott értékét, amely minimumjövedelmet biztosítana a szegénységi küszöb alatt élő valamennyi uniós polgárnak;

| 29. | javasolja a tagállamoknak, hogy dolgozzanak ki és hajtsanak végre olyan közpolitikákat és programokat, amelyek nemcsak a fizikai egészséget javítják, hanem elősegítik a mentális egészséget és a társadalmi kapcsolatokat is; |
| --- | --- |

29.

javasolja a tagállamoknak, hogy dolgozzanak ki és hajtsanak végre olyan közpolitikákat és programokat, amelyek nemcsak a fizikai egészséget javítják, hanem elősegítik a mentális egészséget és a társadalmi kapcsolatokat is;

| 30. | alapvető fontosságúnak tartja annak elősegítését, hogy az Európai Unió alapjogi chartájának 25. cikkében foglaltaknak megfelelően az idősebb emberek a lehető legtovább fenntartsák önálló életvitelüket, az emberközpontú és az igények által vezérelt állami támogatás, segítségnyújtás és gondozási szolgáltatások fejlesztésével és fenntartásával, valamint az e szolgáltatások közötti kapcsolódások javításával; ezért felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsanak megfizethető, elérhető és megkülönböztetésmentes egészségügyi ellátást, és egészségügyi politikáikban helyezzék a hangsúlyt a megelőzésre; felszólítja ezért a Bizottságot, hogy hajtsa végre a szociális beruházási csomagot, és továbbra is kiemelt politikai prioritásként kezelje az egészséges időskor és a megfelelő, minőségi hosszú távú gondozás kérdését, elemezze az egészségügy idősek számára való megfizethetőségét, gyűjtsön adatokat a várakozási időről az uniós egészségügyi ellátórendszerekben, valamint adjon a várakozási időr maximális hosszára vonatkozó iránymutatásokat; alapvető fontosságúnak tartja annak előmozdítását, hogy az emberek felelősséget vállaljanak saját egészségükért, jelentősen javuljon az egészségügyre vonatkozó tájékoztatás és a nemzeti motivációs kampányok színvonala, és ösztönzést kapjon az együttműködés az egészséggel kapcsolatos ismeretek terén, hogy az idősek képesek legyenek gondoskodni saját egészségükről; emlékeztet arra, hogy nagyobb figyelmet kell szentelni az innovatív technológiai megoldásoknak és eszközöknek; elismeri a helyi szolgáltatásokra és jogosultságokra vonatkozó hatékony tájékoztatás e cél elérésében betöltött fontosságát; |
| --- | --- |

30.

alapvető fontosságúnak tartja annak elősegítését, hogy az Európai Unió alapjogi chartájának 25. cikkében foglaltaknak megfelelően az idősebb emberek a lehető legtovább fenntartsák önálló életvitelüket, az emberközpontú és az igények által vezérelt állami támogatás, segítségnyújtás és gondozási szolgáltatások fejlesztésével és fenntartásával, valamint az e szolgáltatások közötti kapcsolódások javításával; ezért felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsanak megfizethető, elérhető és megkülönböztetésmentes egészségügyi ellátást, és egészségügyi politikáikban helyezzék a hangsúlyt a megelőzésre; felszólítja ezért a Bizottságot, hogy hajtsa végre a szociális beruházási csomagot, és továbbra is kiemelt politikai prioritásként kezelje az egészséges időskor és a megfelelő, minőségi hosszú távú gondozás kérdését, elemezze az egészségügy idősek számára való megfizethetőségét, gyűjtsön adatokat a várakozási időről az uniós egészségügyi ellátórendszerekben, valamint adjon a várakozási időr maximális hosszára vonatkozó iránymutatásokat; alapvető fontosságúnak tartja annak előmozdítását, hogy az emberek felelősséget vállaljanak saját egészségükért, jelentősen javuljon az egészségügyre vonatkozó tájékoztatás és a nemzeti motivációs kampányok színvonala, és ösztönzést kapjon az együttműködés az egészséggel kapcsolatos ismeretek terén, hogy az idősek képesek legyenek gondoskodni saját egészségükről; emlékeztet arra, hogy nagyobb figyelmet kell szentelni az innovatív technológiai megoldásoknak és eszközöknek; elismeri a helyi szolgáltatásokra és jogosultságokra vonatkozó hatékony tájékoztatás e cél elérésében betöltött fontosságát;

| 31. | felszólítja a Bizottságot, hogy kövesse nyomon a „Megfelelő szociális védelem az idősödő társadalmakban a tartós ápolásra-gondozásra szorulás kivédése érdekében” című közös jelentés következtetéseit és haladéktalanul nyújtson be konkrét javaslatokat; |
| --- | --- |

31.

felszólítja a Bizottságot, hogy kövesse nyomon a „Megfelelő szociális védelem az idősödő társadalmakban a tartós ápolásra-gondozásra szorulás kivédése érdekében” című közös jelentés következtetéseit és haladéktalanul nyújtson be konkrét javaslatokat;

| 32. | úgy véli, hogy kiemelten kell kezelni az idősebbek családba való beilleszkedését; javasolja a Bizottságnak, hogy vizsgálja meg a családi vállalkozások nyújtotta lehetőségeket, és az idősgondozás terén ehhez kapcsolódó munkát, |
| --- | --- |

32.

úgy véli, hogy kiemelten kell kezelni az idősebbek családba való beilleszkedését; javasolja a Bizottságnak, hogy vizsgálja meg a családi vállalkozások nyújtotta lehetőségeket, és az idősgondozás terén ehhez kapcsolódó munkát,

| 33. | rámutat, hogy a jobban működő tömegközlekedés az egyik legfontosabb prioritás az idősebbek számára az életkor igényeihez igazított környezet kialakítása (7), a független életvitel támogatása és az alapvető szolgáltatásokhoz való hozzáférés szempontjából; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy javítsák a közlekedési rendszerek hozzáférhetőségét és interoperabilitását; |
| --- | --- |

33.

rámutat, hogy a jobban működő tömegközlekedés az egyik legfontosabb prioritás az idősebbek számára az életkor igényeihez igazított környezet kialakítása (7), a független életvitel támogatása és az alapvető szolgáltatásokhoz való hozzáférés szempontjából; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy javítsák a közlekedési rendszerek hozzáférhetőségét és interoperabilitását;

| 34. | üdvözli a Bizottság „Az ezüst gazdaság növelése” című háttérdokumentumát és ismételten hangsúlyozza az „ezüst gazdaság” továbbfejlesztésének szükségességét, amely az idősödő népesség kívánságait és igényeit elégíti ki az idősödő népességhez, illetve bizonyos termékekhez, szolgáltatásokhoz, innovatív megoldásokhoz és igényekhez kapcsolódó állami és fogyasztói kiadásokból fakadó gazdasági lehetőségek alapján, új munkahelyeket és növekedést eredményezve, egyúttal figyelembe véve a legkiszolgáltatottabb társadalmi-gazdasági csoportok igényeit; |
| --- | --- |

34.

üdvözli a Bizottság „Az ezüst gazdaság növelése” című háttérdokumentumát és ismételten hangsúlyozza az „ezüst gazdaság” továbbfejlesztésének szükségességét, amely az idősödő népesség kívánságait és igényeit elégíti ki az idősödő népességhez, illetve bizonyos termékekhez, szolgáltatásokhoz, innovatív megoldásokhoz és igényekhez kapcsolódó állami és fogyasztói kiadásokból fakadó gazdasági lehetőségek alapján, új munkahelyeket és növekedést eredményezve, egyúttal figyelembe véve a legkiszolgáltatottabb társadalmi-gazdasági csoportok igényeit;

| 35. | megjegyzi, hogy a munkaerő egyoldalú fiatalítása nem vezet több innovációhoz, ezzel szemben a tapasztalat, tudás és készségek pazarlását eredményezi; |
| --- | --- |

35.

megjegyzi, hogy a munkaerő egyoldalú fiatalítása nem vezet több innovációhoz, ezzel szemben a tapasztalat, tudás és készségek pazarlását eredményezi;

| 36. | úgy véli, hogy az időseknek teljes mértékben be kell épülniük a társadalomba, és támogatni kell a mindennapi életben– többek között a közéletben – való részvételüket; úgy véli továbbá, hogy ösztönözni kell a fiatalok és idősek közötti tevékeny párbeszédet és tapasztalatcserét; ebben az összefüggésben hangsúlyozza a nemzedékek közötti projektek szerepét; támogatja emellett az idősebbek méltó és önálló élethez való jogát, amelyet az Európai Unió Alapjogi Chartájának 25. cikke rögzít; továbbá úgy véli, hogy biztosítani kell a fiatal és idős generációk képviselőinek aktív politikai szerepvállalását valamennyi uniós szinten, ahol a generációs érdekekről van szó; |
| --- | --- |

36.

úgy véli, hogy az időseknek teljes mértékben be kell épülniük a társadalomba, és támogatni kell a mindennapi életben– többek között a közéletben – való részvételüket; úgy véli továbbá, hogy ösztönözni kell a fiatalok és idősek közötti tevékeny párbeszédet és tapasztalatcserét; ebben az összefüggésben hangsúlyozza a nemzedékek közötti projektek szerepét; támogatja emellett az idősebbek méltó és önálló élethez való jogát, amelyet az Európai Unió Alapjogi Chartájának 25. cikke rögzít; továbbá úgy véli, hogy biztosítani kell a fiatal és idős generációk képviselőinek aktív politikai szerepvállalását valamennyi uniós szinten, ahol a generációs érdekekről van szó;

| 37. | felhívja a figyelmet továbbá arra az értékes társadalmi szerepre, amelyet az idősek értékeik és tapasztalataik megosztása és a közösségi életre vonatkozó útmutatásaik révén betöltenek; |
| --- | --- |

37.

felhívja a figyelmet továbbá arra az értékes társadalmi szerepre, amelyet az idősek értékeik és tapasztalataik megosztása és a közösségi életre vonatkozó útmutatásaik révén betöltenek;

| 38. | felszólítja a Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy pozitív álláspontot fogadjanak el az ENSZ idősekkel foglalkozó nyílt munkacsoportjában annak biztosítása érdekében, hogy az idősebb polgárok teljes körűen élvezhessék emberi jogaikat; felkéri a Bizottságot, hogy szorosan működjön együtt az idősek jogaival foglalkozó független ENSZ-szakértővel és az időseket képviselő egyéb szervezetekkel az Unióban; |
| --- | --- |

38.

felszólítja a Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy pozitív álláspontot fogadjanak el az ENSZ idősekkel foglalkozó nyílt munkacsoportjában annak biztosítása érdekében, hogy az idősebb polgárok teljes körűen élvezhessék emberi jogaikat; felkéri a Bizottságot, hogy szorosan működjön együtt az idősek jogaival foglalkozó független ENSZ-szakértővel és az időseket képviselő egyéb szervezetekkel az Unióban;

| 39. | sajnálatosnak tartja, hogy a foglalkoztatási minták az ideiglenes munkavállalás, a határozott időtartamú munkaviszonyok, a csekély mértékű foglalkoztatás vagy a munkanélküliség miatt egyre változékonyabbak és bizonytalanabbak; |
| --- | --- |

39.

sajnálatosnak tartja, hogy a foglalkoztatási minták az ideiglenes munkavállalás, a határozott időtartamú munkaviszonyok, a csekély mértékű foglalkoztatás vagy a munkanélküliség miatt egyre változékonyabbak és bizonytalanabbak;

| 40. | üdvözli a 2012-es európai év, illetve az aktív és egészséges időskor témájával kapcsolatos európai innovációs partnerség egyik legfontosabb eredményét, a demográfiai változásról szóló közelgő európai uniós konventet; kéri a Bizottságot, hogy az uniós költségvetésen belül azonosítsa azokat a területeket, amelyeken megtakarítások és hatékonyságnövelés érhető el annak érdekében, hogy pénzügyi támogatást biztosíthasson a konventnek, egy nyitott, nagyméretű és független hálózatnak, amely olyan helyi és regionális érdekelteket tömörít, amelyek – az Egészségügyi Világszervezettel (WHO) együttműködve – elkötelezettek amellett, hogy az életkor igényeihez igazított környezet elősegítése révén nyújtsanak megoldást az európai demográfiai változásra; |
| --- | --- |

40.

üdvözli a 2012-es európai év, illetve az aktív és egészséges időskor témájával kapcsolatos európai innovációs partnerség egyik legfontosabb eredményét, a demográfiai változásról szóló közelgő európai uniós konventet; kéri a Bizottságot, hogy az uniós költségvetésen belül azonosítsa azokat a területeket, amelyeken megtakarítások és hatékonyságnövelés érhető el annak érdekében, hogy pénzügyi támogatást biztosíthasson a konventnek, egy nyitott, nagyméretű és független hálózatnak, amely olyan helyi és regionális érdekelteket tömörít, amelyek – az Egészségügyi Világszervezettel (WHO) együttműködve – elkötelezettek amellett, hogy az életkor igényeihez igazított környezet elősegítése révén nyújtsanak megoldást az európai demográfiai változásra;

| 41. | felszólítja a Bizottságot, hogy fogadjon el egy, a demokratikus változásra vonatkozó uniós stratégiát a különböző uniós fellépések összehangolására a szinergiák biztosítása és az európai polgárokra gyakorolt pozitív hatás maximalizálása, a gazdaság és a munkahelyteremtés, valamint az idősebbek emberi jogainak valamennyi uniós politikában történő védelme érdekében; |
| --- | --- |

41.

felszólítja a Bizottságot, hogy fogadjon el egy, a demokratikus változásra vonatkozó uniós stratégiát a különböző uniós fellépések összehangolására a szinergiák biztosítása és az európai polgárokra gyakorolt pozitív hatás maximalizálása, a gazdaság és a munkahelyteremtés, valamint az idősebbek emberi jogainak valamennyi uniós politikában történő védelme érdekében;

| 42. | úgy véli, hogy európai szinten nem kezelik megfelelően a demográfiai kihívásokat, ezért felszólítja a soron következő uniós elnökséget, hogy ismét vegye fel ezt a kérdést az Unió napirendjére és dolgozzon ki határozott politikai válaszokat; |
| --- | --- |

42.

úgy véli, hogy európai szinten nem kezelik megfelelően a demográfiai kihívásokat, ezért felszólítja a soron következő uniós elnökséget, hogy ismét vegye fel ezt a kérdést az Unió napirendjére és dolgozzon ki határozott politikai válaszokat;

| 43. | hangsúlyozza, hogy a demográfiai változás nem szolgáltathat ürügyet a szociális jogosultságok és szolgáltatások leépítéséhez; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy a demográfiai változás nem szolgáltathat ürügyet a szociális jogosultságok és szolgáltatások leépítéséhez;

| 44. | üdvözli a szociális védelemmel foglalkozó bizottság és a Foglalkoztatási Bizottság által kidolgozott, a tevékeny időskor és a nemzedékek közötti szolidaritás előmozdítására vonatkozó alapelveket; üdvözli különösen a szociális védelemmel foglalkozó bizottság szerepét, hogy lehetővé tette a tagállamok közötti közvetlen tapasztalatcserét, többek között a hosszú távú gondozás és nyugdíjak vonatkozásában; |
| --- | --- |

44.

üdvözli a szociális védelemmel foglalkozó bizottság és a Foglalkoztatási Bizottság által kidolgozott, a tevékeny időskor és a nemzedékek közötti szolidaritás előmozdítására vonatkozó alapelveket; üdvözli különösen a szociális védelemmel foglalkozó bizottság szerepét, hogy lehetővé tette a tagállamok közötti közvetlen tapasztalatcserét, többek között a hosszú távú gondozás és nyugdíjak vonatkozásában;

| 45. | üdvözli a tevékeny időskor mutatóját, melynek célja, hogy megragadja az idősebbek foglalkoztatásban és a társadalmi életben való aktívabb szerepvállalására és a független életvitelre nyíló lehetőségeket, valamint üdvözli a Bizottság és az ENSZ Európai Gazdasági Bizottság közösen irányított, folyamatban lévő utódprojektjét; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy tűzzenek ki a tevékeny időskor mutatóin alapuló célokat, melyeket a tevékeny időskorra vonatkozó átfogó stratégiák révén valósítanak meg, illetve kísérjék figyelemmel az e célok irányába történt előrelépéseket; |
| --- | --- |

45.

üdvözli a tevékeny időskor mutatóját, melynek célja, hogy megragadja az idősebbek foglalkoztatásban és a társadalmi életben való aktívabb szerepvállalására és a független életvitelre nyíló lehetőségeket, valamint üdvözli a Bizottság és az ENSZ Európai Gazdasági Bizottság közösen irányított, folyamatban lévő utódprojektjét; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy tűzzenek ki a tevékeny időskor mutatóin alapuló célokat, melyeket a tevékeny időskorra vonatkozó átfogó stratégiák révén valósítanak meg, illetve kísérjék figyelemmel az e célok irányába történt előrelépéseket;

| 46. | rámutat, hogy az életkor igényeihez igazított környezetek előmozdítása alapvető eszköze az idősebb munkavállalók és munkakeresők támogatásának és a mindenki számára egyenlő lehetőségeket kínáló, befogadó társadalmak előmozdításának; e tekintetben üdvözli a Bizottság és a WHO közös irányítású projektjét, melynek célja a WHO életkor igényeihez alakított városokra vonatkozó globális útmutatójának európai környezethez igazítása; |
| --- | --- |

46.

rámutat, hogy az életkor igényeihez igazított környezetek előmozdítása alapvető eszköze az idősebb munkavállalók és munkakeresők támogatásának és a mindenki számára egyenlő lehetőségeket kínáló, befogadó társadalmak előmozdításának; e tekintetben üdvözli a Bizottság és a WHO közös irányítású projektjét, melynek célja a WHO életkor igényeihez alakított városokra vonatkozó globális útmutatójának európai környezethez igazítása;

| 47. | úgy véli, hogy egy, az idősek jogainak védelmére irányuló ENSZ-egyezmény javítani fogja az idősek életminőségét azáltal, hogy egyenlő hozzáférést biztosít számukra a politikához, gazdasághoz, egészségügyi ellátáshoz és kulturális jogokhoz, továbbá fontos platformként szolgálna az időskorról alkotott vélemény globális léptékű átformálására; |
| --- | --- |

47.

úgy véli, hogy egy, az idősek jogainak védelmére irányuló ENSZ-egyezmény javítani fogja az idősek életminőségét azáltal, hogy egyenlő hozzáférést biztosít számukra a politikához, gazdasághoz, egészségügyi ellátáshoz és kulturális jogokhoz, továbbá fontos platformként szolgálna az időskorról alkotott vélemény globális léptékű átformálására;

| 48. | felszólítja a Bizottságot, hogy fogadjon el egy, az idősekkel szembeni rossz bánásmódra vonatkozó cselekvési tervet, figyelembe véve a WeDO partnerség által kidolgozott Hosszú távú gondozás európai minőségi keretrendszerét, és foglalkozzon a gondozásra és támogatásra szoruló idősek jogainak kérdésével; |
| --- | --- |

48.

felszólítja a Bizottságot, hogy fogadjon el egy, az idősekkel szembeni rossz bánásmódra vonatkozó cselekvési tervet, figyelembe véve a WeDO partnerség által kidolgozott Hosszú távú gondozás európai minőségi keretrendszerét, és foglalkozzon a gondozásra és támogatásra szoruló idősek jogainak kérdésével;

| 49. | sajnálja, hogy a Bizottság még nem foglalkozott a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény és a fogyatékosságügyi stratégia végrehajtásában tapasztalható életkorbeli egyenlőtlenségekkel; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy hívja fel a figyelmet a fogyatékossággal élő idős személyek jogaira és életkoron alapuló, őket sújtó megkülönböztetésre, illetve kezelje azt, és biztosítsa, hogy a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény alkalmazása közben ne feledkezzenek meg az idősekről; |
| --- | --- |

49.

sajnálja, hogy a Bizottság még nem foglalkozott a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény és a fogyatékosságügyi stratégia végrehajtásában tapasztalható életkorbeli egyenlőtlenségekkel; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy hívja fel a figyelmet a fogyatékossággal élő idős személyek jogaira és életkoron alapuló, őket sújtó megkülönböztetésre, illetve kezelje azt, és biztosítsa, hogy a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény alkalmazása közben ne feledkezzenek meg az idősekről;

| 50. | felhívja a Bizottságot, hogy bocsássa ki a régóta várt akadálymentesítési intézkedéscsomagot annak biztosítása érdekében, hogy a közlekedés, a lakhatás és az ikt-alapú termékek és szolgáltatások – köztük az „ezüst gazdaság” keretében kínáltak is – elérhetők legyenek az idősebb személyek számára; |
| --- | --- |

50.

felhívja a Bizottságot, hogy bocsássa ki a régóta várt akadálymentesítési intézkedéscsomagot annak biztosítása érdekében, hogy a közlekedés, a lakhatás és az ikt-alapú termékek és szolgáltatások – köztük az „ezüst gazdaság” keretében kínáltak is – elérhetők legyenek az idősebb személyek számára;

| 51. | felhívja a Bizottságot, hogy az európai szemeszter keretében adjon ki országspecifikus ajánlásokat a foglalkoztatás, a nyugdíjak, a társadalmi befogadás és a hosszú távú gondozás vonatkozásában végrehajtott gazdasági reformok megfelelősségéről, fenntarthatóságáról és méltányosságáról; felhívja a Bizottságot, hogy mérje fel jobban a gazdasági reformok szociális hatásait, nevezetesen a lakosság elöregedésének összefüggésében; |
| --- | --- |

51.

felhívja a Bizottságot, hogy az európai szemeszter keretében adjon ki országspecifikus ajánlásokat a foglalkoztatás, a nyugdíjak, a társadalmi befogadás és a hosszú távú gondozás vonatkozásában végrehajtott gazdasági reformok megfelelősségéről, fenntarthatóságáról és méltányosságáról; felhívja a Bizottságot, hogy mérje fel jobban a gazdasági reformok szociális hatásait, nevezetesen a lakosság elöregedésének összefüggésében;

| 52. | hangsúlyozza az önkéntesség fontosságát, amelyet nem lehet adottnak tekinteni, és amelynek hozzáadott társadalmi értékét jobban figyelembe kellene venni, valamint amely elősegíti az interkulturális tanulást és a generációk közötti szolidaritást, ösztönzi a tevékeny időskort és az egész életen át tartó polgári szerepvállalást, továbbá lehetővé teszi az idősek számára, hogy elkötelezzék magukat a társadalom iránt, és ezáltal javulhasson életminőségük, jólétük és általános egészségi állapotuk; ösztönzi az önkéntes programokban való részvétel rugalmasabb és integratívabb megközelítésének kialakítását; ebben az összefüggésben sajnálattal veszi tudomásul az idősebb önkénteseket támogató Grundtvig program megszakadását; ebben az összefüggésben hangsúlyozza az idősek integrációjának elősegítésén munkálkodó egyesületek európai és transznacionális hálózatának, valamint az állami és magánszervezetek fontosságát, mivel ezek különösen támogatandóak, továbbá sürgeti a Bizottságot, hogy ismerje el azok a sikeres uniós programokat, amelyek a civil részvételt kombinálták az idős embereket bevonó, az Unió egészére kiterjedő csoportos csereprogramokkal; |
| --- | --- |

52.

hangsúlyozza az önkéntesség fontosságát, amelyet nem lehet adottnak tekinteni, és amelynek hozzáadott társadalmi értékét jobban figyelembe kellene venni, valamint amely elősegíti az interkulturális tanulást és a generációk közötti szolidaritást, ösztönzi a tevékeny időskort és az egész életen át tartó polgári szerepvállalást, továbbá lehetővé teszi az idősek számára, hogy elkötelezzék magukat a társadalom iránt, és ezáltal javulhasson életminőségük, jólétük és általános egészségi állapotuk; ösztönzi az önkéntes programokban való részvétel rugalmasabb és integratívabb megközelítésének kialakítását; ebben az összefüggésben sajnálattal veszi tudomásul az idősebb önkénteseket támogató Grundtvig program megszakadását; ebben az összefüggésben hangsúlyozza az idősek integrációjának elősegítésén munkálkodó egyesületek európai és transznacionális hálózatának, valamint az állami és magánszervezetek fontosságát, mivel ezek különösen támogatandóak, továbbá sürgeti a Bizottságot, hogy ismerje el azok a sikeres uniós programokat, amelyek a civil részvételt kombinálták az idős embereket bevonó, az Unió egészére kiterjedő csoportos csereprogramokkal;

| 53. | hangsúlyozza, hogy a generációk közti méltányosságra irányuló politikának arra kell törekednie, hogy megteremtse a nyílt és őszinte, nemzedékek közötti párbeszéd folytatásának eszközeit, annak érdekében, hogy mindenki számára előnyös helyzetek jöjjenek létre; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a szolidaritás megteremtése érdekében munkálkodjanak intenzíven ezen eszközök létrehozásán; |
| --- | --- |

53.

hangsúlyozza, hogy a generációk közti méltányosságra irányuló politikának arra kell törekednie, hogy megteremtse a nyílt és őszinte, nemzedékek közötti párbeszéd folytatásának eszközeit, annak érdekében, hogy mindenki számára előnyös helyzetek jöjjenek létre; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a szolidaritás megteremtése érdekében munkálkodjanak intenzíven ezen eszközök létrehozásán;

| 54. | hangsúlyozza a szociális vállalkozások fontosságát, amelyek segítséget nyújtanak az időseket célzó szolgáltatások nyújtásában, egészségük nyomon követésében és a társadalomban való részvételük biztosításában; |
| --- | --- |

54.

hangsúlyozza a szociális vállalkozások fontosságát, amelyek segítséget nyújtanak az időseket célzó szolgáltatások nyújtásában, egészségük nyomon követésében és a társadalomban való részvételük biztosításában;

| 55. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamoknak. |
| --- | --- |

55.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamoknak.

---

(1)  HL L 246., 2011.9.23., 5. o.

(2)  HL L 303., 2000.12.2., 16. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0328.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0204.

(5)  HL C 74. E, 2012.3.13., 19. o.

(6)  Javaslat a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról (COM(2008)0426) szóló tanácsi irányelvre.

(7)  Európai Bizottság (2012). Az Eurobarométer 378. számú „Tevékeny időskor” című tematikus felmérése.

---

| 22.9.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/155 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/155

---

P8_TA(2015)0310

A közlekedésről szóló 2011. évi fehér könyv végrehajtása

Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i állásfoglalása a közlekedésről szóló 2011. évi fehér könyv végrehajtásáról: számvetés és a fenntartható mobilitás felé vezető út (2015/2005(INI))

(2017/C 316/16)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az „Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé” című fehér könyvére (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az „Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé” című fehér könyvére (COM(2011)0144),

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság által 2015. március 17-én tartott, „fehér könyv a közlekedésről – Számvetés és a fenntartható mobilitás felé vezető út” című nyilvános meghallgatásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság által 2015. március 17-én tartott, „fehér könyv a közlekedésről – Számvetés és a fenntartható mobilitás felé vezető út” című nyilvános meghallgatásra,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2015. április 22-i, „Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Előrehaladás és kihívások” című véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2015. április 22-i, „Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Előrehaladás és kihívások” című véleményére,

| — | tekintettel az „Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé” című, 2011. december 15-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé” című, 2011. december 15-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a közlekedés fenntartható jövőjéről szóló, 2010. július 6-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közlekedés fenntartható jövőjéről szóló, 2010. július 6-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a „Tartsuk mozgásban Európát! – Fenntartható mobilitás kontinensünk számára” című, 2007. július 12-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Tartsuk mozgásban Európát! – Fenntartható mobilitás kontinensünk számára” című, 2007. július 12-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az „Európai közlekedéspolitika 2010-ig: ideje dönteni” című bizottsági fehér könyvről szóló, 2003. február 12-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európai közlekedéspolitika 2010-ig: ideje dönteni” című bizottsági fehér könyvről szóló, 2003. február 12-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az „Európai közlekedéspolitika 2010-ig: ideje dönteni” című bizottsági fehér könyvre (COM(2001)0370), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európai közlekedéspolitika 2010-ig: ideje dönteni” című bizottsági fehér könyvre (COM(2001)0370),

| — | tekintettel a közelgő, 2015. decemberi párizsi éghajlat-változási konferenciára (COP21), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közelgő, 2015. decemberi párizsi éghajlat-változási konferenciára (COP21),

| — | tekintettel az energiaunióra vonatkozó csomagra és annak „A stabil és alkalmazkodóképes energiaunió és az előretekintő éghajlat-politika keretstratégiája” című közleményére (COM(2015)0080), |
| --- | --- |

—

tekintettel az energiaunióra vonatkozó csomagra és annak „A stabil és alkalmazkodóképes energiaunió és az előretekintő éghajlat-politika keretstratégiája” című közleményére (COM(2015)0080),

| — | tekintettel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretről szóló, 2014. október 23–24-i európai tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretről szóló, 2014. október 23–24-i európai tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a Bizottság „Európai digitális egységes piaci stratégia” című közleményére (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Európai digitális egységes piaci stratégia” című közleményére (COM(2015)0192),

| — | tekintettel a Bizottság „Együtt a versenyképes és erőforrás-hatékony városi mobilitás felé” című közleményére (COM(2013)0913), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Együtt a versenyképes és erőforrás-hatékony városi mobilitás felé” című közleményére (COM(2013)0913),

| — | tekintettel a 2011 és 2020 közötti európai közúti közlekedésbiztonságról szóló, 2011. szeptember 27-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2011 és 2020 közötti európai közúti közlekedésbiztonságról szóló, 2011. szeptember 27-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A8-0246/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A8-0246/2015),

| A. | mivel a közlekedésről szóló fehér könyv nagyra törő ütemtervet állít fel az európai közlekedési rendszer átalakítására és egy tényleges egységes európai közlekedési térség létrehozására; |
| --- | --- |

A.

mivel a közlekedésről szóló fehér könyv nagyra törő ütemtervet állít fel az európai közlekedési rendszer átalakítására és egy tényleges egységes európai közlekedési térség létrehozására;

| B. | mivel a mintegy 10 millió ember munkáját és a GDP 5 %-át biztosító közlekedési ágazat az unió gazdaságának hajtóerejét képezi, és a jövőben is élen kell járnia a további gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés ösztönzésében, valamint a versenyképesség, a fenntartható fejlődés és a területi kohézió előmozdításában; |
| --- | --- |

B.

mivel a mintegy 10 millió ember munkáját és a GDP 5 %-át biztosító közlekedési ágazat az unió gazdaságának hajtóerejét képezi, és a jövőben is élen kell járnia a további gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés ösztönzésében, valamint a versenyképesség, a fenntartható fejlődés és a területi kohézió előmozdításában;

| C. | mivel a közlekedés terén Európa a gyártási és a szállítási műveletek tekintetében egyaránt világvezető, és létfontosságú az európai közlekedés folyamatos fejlesztése, az újabb beruházások, valamint a közlekedés fenntartható módon történő megújulása a világszintű technológiai vezető szerep megtartása érdekében, valamint azért, hogy továbbra is világszerte exportálhassa szabványait és az ágazat fenntarthassa versenyképességét valamennyi közlekedési mód tekintetében a globális gazdaságban, amelyet egyre inkább az új szereplők és új üzleti modellek megjelenése jellemez; |
| --- | --- |

C.

mivel a közlekedés terén Európa a gyártási és a szállítási műveletek tekintetében egyaránt világvezető, és létfontosságú az európai közlekedés folyamatos fejlesztése, az újabb beruházások, valamint a közlekedés fenntartható módon történő megújulása a világszintű technológiai vezető szerep megtartása érdekében, valamint azért, hogy továbbra is világszerte exportálhassa szabványait és az ágazat fenntarthassa versenyképességét valamennyi közlekedési mód tekintetében a globális gazdaságban, amelyet egyre inkább az új szereplők és új üzleti modellek megjelenése jellemez;

| D. | mivel a digitalizáció, a városiasodás, a globalizáció és a demográfiai változás eredményeként társadalmi feltételeink is folyamatosan változnak, és olyan átállásra van szükségünk a jelenlegi közlekedéspolitikai paradigmák tekintetében, amely lehetővé teszi a jövő kihívásainak leküzdését; |
| --- | --- |

D.

mivel a digitalizáció, a városiasodás, a globalizáció és a demográfiai változás eredményeként társadalmi feltételeink is folyamatosan változnak, és olyan átállásra van szükségünk a jelenlegi közlekedéspolitikai paradigmák tekintetében, amely lehetővé teszi a jövő kihívásainak leküzdését;

| E. | mivel a közlekedés alapvető fontosságú az emberek, az áruk és a szolgáltatások szabad mozgásához, amelyre az egységes piac épül, és a szabad mozgás egyszerre az európai integráció erőteljes motorja, valamint az európai ipar és kereskedelem teljesítményének kulcstényezője; |
| --- | --- |

E.

mivel a közlekedés alapvető fontosságú az emberek, az áruk és a szolgáltatások szabad mozgásához, amelyre az egységes piac épül, és a szabad mozgás egyszerre az európai integráció erőteljes motorja, valamint az európai ipar és kereskedelem teljesítményének kulcstényezője;

| F. | mivel a közlekedés továbbra is csaknem teljes egészében függ a fosszilis üzemanyagoktól, és ez az egyetlen ágazat, amelyben az üvegházhatású gázok kibocsátása az elmúlt 25 évben nőtt, és ha a közelmúltban nem következik be gazdasági visszaesés, akkor e kibocsátás még tetemesebb lehetett volna; |
| --- | --- |

F.

mivel a közlekedés továbbra is csaknem teljes egészében függ a fosszilis üzemanyagoktól, és ez az egyetlen ágazat, amelyben az üvegházhatású gázok kibocsátása az elmúlt 25 évben nőtt, és ha a közelmúltban nem következik be gazdasági visszaesés, akkor e kibocsátás még tetemesebb lehetett volna;

| G. | mivel sürgősen javítani kell a közlekedési rendszer energiahatékonyságát és fenntarthatóságát, valamint költséghatékony módon csökkenteni az olaj- és fosszilis energiaforrásoktól való függőségét, versenyképességének feláldozása és mobilitásának megnyirbálása nélkül, összhangban a fehér könyvben kitűzött célokkal; |
| --- | --- |

G.

mivel sürgősen javítani kell a közlekedési rendszer energiahatékonyságát és fenntarthatóságát, valamint költséghatékony módon csökkenteni az olaj- és fosszilis energiaforrásoktól való függőségét, versenyképességének feláldozása és mobilitásának megnyirbálása nélkül, összhangban a fehér könyvben kitűzött célokkal;

| H. | mivel a fejlett – különösen a hulladékgazdálkodási hierarchiának (6) megfelelő feldolgozásból származó hulladékból és maradékanyagokból előállított – fenntartható bioüzemanyagok kihasználatlan lehetőségeket rejtenek magukban az európai közlekedési rendszer olajfüggőségének csökkentése és a közlekedési ágazatból származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás mérséklése tekintetében; |
| --- | --- |

H.

mivel a fejlett – különösen a hulladékgazdálkodási hierarchiának (6) megfelelő feldolgozásból származó hulladékból és maradékanyagokból előállított – fenntartható bioüzemanyagok kihasználatlan lehetőségeket rejtenek magukban az európai közlekedési rendszer olajfüggőségének csökkentése és a közlekedési ágazatból származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás mérséklése tekintetében;

| I. | mivel alapvetően fontos a transzeurópai közlekedési hálózatoknak (TEN-T) a megállapodott időkereteken belüli sikeres fejlesztése, az összes uniós régió közlekedési hálózatainak tényleges összekötése a földrajzi értelemben vett peremterületeknek az Unió központjához történő kapcsolásával, valamint az infrastruktúra fejlettségi szintje és karbantartása terén mutatkozó egyenlőtlenségek felszámolása, különösen az Unió keleti és nyugati részei között; |
| --- | --- |

I.

mivel alapvetően fontos a transzeurópai közlekedési hálózatoknak (TEN-T) a megállapodott időkereteken belüli sikeres fejlesztése, az összes uniós régió közlekedési hálózatainak tényleges összekötése a földrajzi értelemben vett peremterületeknek az Unió központjához történő kapcsolásával, valamint az infrastruktúra fejlettségi szintje és karbantartása terén mutatkozó egyenlőtlenségek felszámolása, különösen az Unió keleti és nyugati részei között;

| J. | mivel a közlekedési infrastruktúrába való beruházások kedvezően hatnak a gazdasági növekedésre, a munkahelyteremtésre és a kereskedelemre, és ezért fel kell számolni a közlekedési infrastruktúrába történő magánberuházások előtti akadályokat; |
| --- | --- |

J.

mivel a közlekedési infrastruktúrába való beruházások kedvezően hatnak a gazdasági növekedésre, a munkahelyteremtésre és a kereskedelemre, és ezért fel kell számolni a közlekedési infrastruktúrába történő magánberuházások előtti akadályokat;

| K. | mivel a közlekedési infrastruktúra általában hosszú távú finanszírozást igényel, és mivel a jogalkotók, a projektfejlesztők és a pénzügyi ágazat részéről mutatkozó bizalomhiány miatt a közelmúltban visszaesett a beruházások szintje; |
| --- | --- |

K.

mivel a közlekedési infrastruktúra általában hosszú távú finanszírozást igényel, és mivel a jogalkotók, a projektfejlesztők és a pénzügyi ágazat részéről mutatkozó bizalomhiány miatt a közelmúltban visszaesett a beruházások szintje;

| L. | mivel Unió-szerte sok éven át alulfinanszírozott területet képviselt a tömegközlekedési infrastruktúra, és mivel a gyalogosokat, az időseket és a mozgáskorlátozott utasokat szolgáló létesítmények javítása az Unió céljai közé tartozik, és további forrásokat tesz szükségessé; |
| --- | --- |

L.

mivel Unió-szerte sok éven át alulfinanszírozott területet képviselt a tömegközlekedési infrastruktúra, és mivel a gyalogosokat, az időseket és a mozgáskorlátozott utasokat szolgáló létesítmények javítása az Unió céljai közé tartozik, és további forrásokat tesz szükségessé;

| M. | mivel a fehér könyvnek egyik fő célkitűzéseként az embereket, illetve az őket utasként megillető jogokat kell a közlekedéspolitika középpontjába állítania; |
| --- | --- |

M.

mivel a fehér könyvnek egyik fő célkitűzéseként az embereket, illetve az őket utasként megillető jogokat kell a közlekedéspolitika középpontjába állítania;

| N. | mivel az innovációnak és az intelligens közlekedési rendszereknek központi szerepet kell játszaniuk a mindenki számára hozzáférhető, korszerű, hatékony, fenntartható és interoperábilis európai közlekedési rendszerben; |
| --- | --- |

N.

mivel az innovációnak és az intelligens közlekedési rendszereknek központi szerepet kell játszaniuk a mindenki számára hozzáférhető, korszerű, hatékony, fenntartható és interoperábilis európai közlekedési rendszerben;

| O. | mivel a multimodális hálózatok, valamint a különböző közlekedési módok és szolgáltatások integrálása kedvezően hathatnak a személyszállítási és a teherfuvarozási összeköttetéseinek javítására és hatékonyabbá tételére, segítve a szén-dioxid és egyéb káros anyagok kibocsátásának csökkentését; |
| --- | --- |

O.

mivel a multimodális hálózatok, valamint a különböző közlekedési módok és szolgáltatások integrálása kedvezően hathatnak a személyszállítási és a teherfuvarozási összeköttetéseinek javítására és hatékonyabbá tételére, segítve a szén-dioxid és egyéb káros anyagok kibocsátásának csökkentését;

| P. | mivel egy valóban egységes európai közlekedési térség létrehozása nem lesz lehetséges az uniós jogszabályok tagállamokban történő hatékony végrehajtása és – adott esetben – a jogi egyértelműség és a jobb jogérvényesülés biztosítását szolgáló, meglévő szabályozási keret egyszerűsítése nélkül; |
| --- | --- |

P.

mivel egy valóban egységes európai közlekedési térség létrehozása nem lesz lehetséges az uniós jogszabályok tagállamokban történő hatékony végrehajtása és – adott esetben – a jogi egyértelműség és a jobb jogérvényesülés biztosítását szolgáló, meglévő szabályozási keret egyszerűsítése nélkül;

| Q. | mivel fel kell számolni mindazokat a fennmaradó akadályokat, műszaki összeférhetetlenséget és nehézkes közigazgatási eljárásokat, amelyek gátat vetnek a maradéktalanul integrált közlekedési rendszer kiépítésének, valamint ellenezni kell minden olyan új tagállami intézkedést, amely akadályozza az áruk és szolgáltatások szabad mozgását; |
| --- | --- |

Q.

mivel fel kell számolni mindazokat a fennmaradó akadályokat, műszaki összeférhetetlenséget és nehézkes közigazgatási eljárásokat, amelyek gátat vetnek a maradéktalanul integrált közlekedési rendszer kiépítésének, valamint ellenezni kell minden olyan új tagállami intézkedést, amely akadályozza az áruk és szolgáltatások szabad mozgását;

| R. | mivel a piac további megnyitásának együtt kell járnia minőségi munkahelyek és megfelelő munkakörülmények, valamint magas színvonalú szolgáltatások és tisztességes verseny biztosításával valamennyi tagállamban; |
| --- | --- |

R.

mivel a piac további megnyitásának együtt kell járnia minőségi munkahelyek és megfelelő munkakörülmények, valamint magas színvonalú szolgáltatások és tisztességes verseny biztosításával valamennyi tagállamban;

| S. | mivel az Európai Bizottság legutóbbi, „Közúti közlekedésbiztonság az Európai Unióban” című jelentéséből (7) az derül ki, hogy 2014-ben a közlekedési balesetek halálos áldozatainak száma Európában 1 %-kal csökkent, ami jelentősen alacsonyabb érték, mint az előző években (2012–2013) mért 8 %; |
| --- | --- |

S.

mivel az Európai Bizottság legutóbbi, „Közúti közlekedésbiztonság az Európai Unióban” című jelentéséből (7) az derül ki, hogy 2014-ben a közlekedési balesetek halálos áldozatainak száma Európában 1 %-kal csökkent, ami jelentősen alacsonyabb érték, mint az előző években (2012–2013) mért 8 %;

A fehér könyv végrehajtása és félidős felülvizsgálata

| 1. | üdvözli, hogy a Bizottság a fehér könyv félidős felülvizsgálatát tervezi azzal a céllal, hogy értékelje az elért előrehaladást és további fellépésekre tegyen javaslatot a kitűzött célok elérése érdekében; úgy véli, hogy – jóllehet a fehér könyv elfogadása óta foganatosított számos politikai intézkedés esetében még túl korai a hatások maradéktalan felmérése –, a számvetésre szükség van ahhoz, hogy át lehessen tekintetni a mellékletben felsorolt 40 kezdeményezés és 131 intézkedési referenciapont megvalósulásának aktuális helyzetét; |
| --- | --- |

1.

üdvözli, hogy a Bizottság a fehér könyv félidős felülvizsgálatát tervezi azzal a céllal, hogy értékelje az elért előrehaladást és további fellépésekre tegyen javaslatot a kitűzött célok elérése érdekében; úgy véli, hogy – jóllehet a fehér könyv elfogadása óta foganatosított számos politikai intézkedés esetében még túl korai a hatások maradéktalan felmérése –, a számvetésre szükség van ahhoz, hogy át lehessen tekintetni a mellékletben felsorolt 40 kezdeményezés és 131 intézkedési referenciapont megvalósulásának aktuális helyzetét;

| 2. | ismételten kifejezésre juttatja, hogy támogatja a fehér könyvben kitűzött célokat, valamint a versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer megteremtésére irányuló 10 célt; amelyek teljesítménymutatóként szolgálnak az üvegházhatású gázok kibocsátásának célul kitűzött 60 %-os csökkentéséhez; hangsúlyozza, hogy a félidős felülvizsgálat során legalább fenn kell tartani a 2011-ben kitűzött nagyra törő célokat, valamint konkrét, megvalósítható és bizonyítékokon alapuló intézkedésekre és kezdeményezésekre kell javaslatot tenni az e célok elérésére irányuló erőfeszítések fokozása, felgyorsítása és egyszerűsítése érdekében; kéri a Bizottságtól, hogy értékelje, milyen mértékben elégségesek a fehér könyvben felsorolt intézkedések a fehér könyv átfogó célkitűzéseinek megvalósításához, és hogy tegyen javaslatot további jogi intézkedésekre; |
| --- | --- |

2.

ismételten kifejezésre juttatja, hogy támogatja a fehér könyvben kitűzött célokat, valamint a versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer megteremtésére irányuló 10 célt; amelyek teljesítménymutatóként szolgálnak az üvegházhatású gázok kibocsátásának célul kitűzött 60 %-os csökkentéséhez; hangsúlyozza, hogy a félidős felülvizsgálat során legalább fenn kell tartani a 2011-ben kitűzött nagyra törő célokat, valamint konkrét, megvalósítható és bizonyítékokon alapuló intézkedésekre és kezdeményezésekre kell javaslatot tenni az e célok elérésére irányuló erőfeszítések fokozása, felgyorsítása és egyszerűsítése érdekében; kéri a Bizottságtól, hogy értékelje, milyen mértékben elégségesek a fehér könyvben felsorolt intézkedések a fehér könyv átfogó célkitűzéseinek megvalósításához, és hogy tegyen javaslatot további jogi intézkedésekre;

| 3. | felhívja a Bizottságot, hogy a Parlament 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretről szóló, 2014. február 5-i állásfoglalásával (8), valamint az Európai Tanács 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretről szóló, 2014. október 23–24-i következtetéseivel összhangban frissítse a fehér könyvben foglalt kibocsátási célkitűzéseit, illetve javasoljon intézkedéseket a közlekedésből származó kibocsátások további csökkentésére annak érdekében, hogy segítsen a tagállamoknak elérni az általános „kötelezően megvalósítandó uniós célt az üvegházhatású gázok belföldi kibocsátásának az 1990-es szinthez képest legalább 40 %-kal történő csökkentésére” (oly módon, hogy a 2005-ös szinthez képest 2030-ra az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerben részt vevő ágazatok 43 %-os, az azon kívüli ágazatok pedig 30 %-os csökkentést érjenek el); |
| --- | --- |

3.

felhívja a Bizottságot, hogy a Parlament 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretről szóló, 2014. február 5-i állásfoglalásával (8), valamint az Európai Tanács 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretről szóló, 2014. október 23–24-i következtetéseivel összhangban frissítse a fehér könyvben foglalt kibocsátási célkitűzéseit, illetve javasoljon intézkedéseket a közlekedésből származó kibocsátások további csökkentésére annak érdekében, hogy segítsen a tagállamoknak elérni az általános „kötelezően megvalósítandó uniós célt az üvegházhatású gázok belföldi kibocsátásának az 1990-es szinthez képest legalább 40 %-kal történő csökkentésére” (oly módon, hogy a 2005-ös szinthez képest 2030-ra az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerben részt vevő ágazatok 43 %-os, az azon kívüli ágazatok pedig 30 %-os csökkentést érjenek el);

| 4. | hangsúlyozza, hogy a 2030-ra kitűzött, a közlekedésből származó ÜHG-kibocsátáscsökkentési célkitűzést olyan szinten kell meghatározni, amely lehetővé teszi a fehér könyv azon hosszú távú célkitűzésének elérését, miszerint a közlekedésből származó ÜHG-kibocsátást 2050-re legalább 60 %-kal csökkenti; ezzel kapcsolatban felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő a közlekedés dekarbonizációjára irányuló átfogó stratégiáról szóló javaslatot; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a 2030-ra kitűzött, a közlekedésből származó ÜHG-kibocsátáscsökkentési célkitűzést olyan szinten kell meghatározni, amely lehetővé teszi a fehér könyv azon hosszú távú célkitűzésének elérését, miszerint a közlekedésből származó ÜHG-kibocsátást 2050-re legalább 60 %-kal csökkenti; ezzel kapcsolatban felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő a közlekedés dekarbonizációjára irányuló átfogó stratégiáról szóló javaslatot;

Általános elvek: modális váltás és komodalitás

| 5. | hangsúlyozza, hogy az európai fenntartható mobilitási politikának a politikai eszközök széles tárházárakell épülnie annak érdekében, hogy költséghatékony módon át lehessen állni a legkevésbé szennyező és leginkább erőforrás-hatékony közlekedési módokra; rámutat, hogy a közlekedési módok közötti egyensúly megváltoztatása nem önmagában való cél, hanem a mobilitást el kell választani a jelenlegi közlekedési rendszer káros hatásaitól, mint például a forgalmi torlódás, a levegőszennyezés, a zaj, a balesetek és az éghajlatváltozás; elismeri, hogy a modális váltás politikája ezidáig nem hozott kielégítő eredményt; hangsúlyozza, hogy valamennyi közlekedési módot optimalizálni kell, valamint környezetbarátabbá, biztonságosabbá és energiahatékonyabbá kell tenni mind a mobilitás, mind a környezetvédelem magas színvonalának elérése érdekében; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy az európai fenntartható mobilitási politikának a politikai eszközök széles tárházárakell épülnie annak érdekében, hogy költséghatékony módon át lehessen állni a legkevésbé szennyező és leginkább erőforrás-hatékony közlekedési módokra; rámutat, hogy a közlekedési módok közötti egyensúly megváltoztatása nem önmagában való cél, hanem a mobilitást el kell választani a jelenlegi közlekedési rendszer káros hatásaitól, mint például a forgalmi torlódás, a levegőszennyezés, a zaj, a balesetek és az éghajlatváltozás; elismeri, hogy a modális váltás politikája ezidáig nem hozott kielégítő eredményt; hangsúlyozza, hogy valamennyi közlekedési módot optimalizálni kell, valamint környezetbarátabbá, biztonságosabbá és energiahatékonyabbá kell tenni mind a mobilitás, mind a környezetvédelem magas színvonalának elérése érdekében;

| 6. | úgy véli, hogy az utasszállítás és a teherfuvarozás fejlődése erősen függ a különböző közlekedési módok hatékony kihasználásától, és hogy az európai közlekedési politikának ezért a hatékony komodalitáson kell alapulnia, lehetőség szerint elsőbbségben részesítve a leginkább energiahatékony és fenntartható közlekedési módok alkalmazását; úgy véli, hogy ez a különböző közlekedési módok közötti optimális egyensúly helyreállításához vezet majd, biztosítja a közlekedési módokon belüli és azok közötti átjárhatóságot, támogatja a fenntarthatóbb közlekedési és logisztikai láncokat, továbbá elősegíti a forgalom zökkenőmentes áramlását a módok és csomópontok között; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy az utasszállítás és a teherfuvarozás fejlődése erősen függ a különböző közlekedési módok hatékony kihasználásától, és hogy az európai közlekedési politikának ezért a hatékony komodalitáson kell alapulnia, lehetőség szerint elsőbbségben részesítve a leginkább energiahatékony és fenntartható közlekedési módok alkalmazását; úgy véli, hogy ez a különböző közlekedési módok közötti optimális egyensúly helyreállításához vezet majd, biztosítja a közlekedési módokon belüli és azok közötti átjárhatóságot, támogatja a fenntarthatóbb közlekedési és logisztikai láncokat, továbbá elősegíti a forgalom zökkenőmentes áramlását a módok és csomópontok között;

Korszerű infrastruktúra és intelligens finanszírozás

| 7. | kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő a külső költségek internalizálására vonatkozó javaslatokat a teherfuvarozás és a személyszállítás valamennyi módjára kiterjedően, közös, következetes és átlátható uniós módszertant alkalmazva, és figyelembe véve az egyes módok sajátságos jellemzőit, többek között a már internalizált externáliák átfogó elemzését, elkerülendő a kettős adóztatást; kézzelfogható intézkedéseket kér a „használó fizet” és a „szennyező fizet” elvek – többek között iránymutatások és bevált gyakorlatok révén történő – szélesebb körű alkalmazásának biztosítása érdekében, valamint a közlekedési módok közötti egyenlő versenyfeltételek biztosítását az adott esetben a környezetvédelmi szempontból káros adótámogatások eltörlésével, az összes uniós régió versenyképességének fenntartása mellett; |
| --- | --- |

7.

kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő a külső költségek internalizálására vonatkozó javaslatokat a teherfuvarozás és a személyszállítás valamennyi módjára kiterjedően, közös, következetes és átlátható uniós módszertant alkalmazva, és figyelembe véve az egyes módok sajátságos jellemzőit, többek között a már internalizált externáliák átfogó elemzését, elkerülendő a kettős adóztatást; kézzelfogható intézkedéseket kér a „használó fizet” és a „szennyező fizet” elvek – többek között iránymutatások és bevált gyakorlatok révén történő – szélesebb körű alkalmazásának biztosítása érdekében, valamint a közlekedési módok közötti egyenlő versenyfeltételek biztosítását az adott esetben a környezetvédelmi szempontból káros adótámogatások eltörlésével, az összes uniós régió versenyképességének fenntartása mellett;

| 8. | felhívja a Bizottságot, hogy állapítson meg egy olyan általános keretet a személygépkocsik, illetve a könnyű haszongépjárművek nemzeti közúthasználati díjszabásaira vonatkozóan, amelynek megkülönböztetéstől mentesnek kell lennie a harmadik országok állampolgáraira vonatkozóan és elsőbbséget kell biztosítania a távolságalapú díjszabás számára; felkéri a tagállmokat, hogy az infrastruktúra-használati díjakból származó bevételt különítsék el a biztonságos közlekedési infrastruktúra kiépítésére és fenntartására, valamint a közlekedéssel kapcsolatos környezetvédelmi problémák mérséklésére; |
| --- | --- |

8.

felhívja a Bizottságot, hogy állapítson meg egy olyan általános keretet a személygépkocsik, illetve a könnyű haszongépjárművek nemzeti közúthasználati díjszabásaira vonatkozóan, amelynek megkülönböztetéstől mentesnek kell lennie a harmadik országok állampolgáraira vonatkozóan és elsőbbséget kell biztosítania a távolságalapú díjszabás számára; felkéri a tagállmokat, hogy az infrastruktúra-használati díjakból származó bevételt különítsék el a biztonságos közlekedési infrastruktúra kiépítésére és fenntartására, valamint a közlekedéssel kapcsolatos környezetvédelmi problémák mérséklésére;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a transzeurópai közlekedési hálózat teljes kiépítése továbbra is a fenntarthatóbb, hatékony és gördülékeny multimodális közlekedési rendszer létrehozásához, valamint a teherfuvarozásra és a személyszállításra használt közlekedési eszközök kiegyensúlyozottabb megoszlásához szükséges előfeltételek egyike; hangsúlyozza, hogy az uniós finanszírozásban részesíthető projektek kiválasztásakor a figyelmet a kilenc európai törzshálózati folyosóra, a hiányzó összeköttetések pótlására, különösen a határokon átnyúló szakaszokra, a szűk keresztmetszetek eltávolítására, a meglévő infrastruktúra felújítására, innovatív közlekedési megoldásokra, az átjárhatóságra, valamint multimodális állomások és városi csomópontok kifejlesztésére kell összpontosítani; nagyobb hangsúlyt kell fektetnie továbbá az európai hozzáadott értékre, a peremterületekkel, szigetekkel, hegyvidéki és távoli régiókkal való összeköttetés infrastrukturális fejlesztésére, valamint a transzeurópai közlekedési hálózatnak a szomszédos és a tagjelölt országok infrastrukturális hálózataival történő összekapcsolási projektjeinek támogatására; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a transzeurópai közlekedési hálózat teljes kiépítése továbbra is a fenntarthatóbb, hatékony és gördülékeny multimodális közlekedési rendszer létrehozásához, valamint a teherfuvarozásra és a személyszállításra használt közlekedési eszközök kiegyensúlyozottabb megoszlásához szükséges előfeltételek egyike; hangsúlyozza, hogy az uniós finanszírozásban részesíthető projektek kiválasztásakor a figyelmet a kilenc európai törzshálózati folyosóra, a hiányzó összeköttetések pótlására, különösen a határokon átnyúló szakaszokra, a szűk keresztmetszetek eltávolítására, a meglévő infrastruktúra felújítására, innovatív közlekedési megoldásokra, az átjárhatóságra, valamint multimodális állomások és városi csomópontok kifejlesztésére kell összpontosítani; nagyobb hangsúlyt kell fektetnie továbbá az európai hozzáadott értékre, a peremterületekkel, szigetekkel, hegyvidéki és távoli régiókkal való összeköttetés infrastrukturális fejlesztésére, valamint a transzeurópai közlekedési hálózatnak a szomszédos és a tagjelölt országok infrastrukturális hálózataival történő összekapcsolási projektjeinek támogatására;

| 10. | úgy véli, hogy az uniós finanszírozásnak a TEN-T törzshálózat 2030-ig történő befejezéséhez szükséges tényleges beruházási igényt kell tükröznie, és hogy az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköznek és más finanszírozási eszközöknek a transzeurópai közlekedési hálózat és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz iránymutatásainak követelményeit követő közlekedési infrastruktúrába történő beruházást kell ösztönözniük, elsőbbséget biztosítva a fenntartható közlekedési eszközöknek, úgy mint a vasútnak, a belvízi szállításnak, illetve a rövid távú tengeri fuvarozásnak; hangsúlyozza, hogy a társfinanszírozásban részesített projekteknek tükrözniük kell, hogy olyan infrastruktúrára van szükség, amely a versenyképesség, illetve a gazdasági, társadalmi és területi kohézió szempontjából kedvez az Uniónak, valamint amely a lehető legkisebbre csökkenti a környezetre gyakorolt hatást, ellenálló az éghajlatváltozás esetleges következményeivel szemben, és emellett garantálja a felhasználók egészségét és biztonságát; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy az uniós finanszírozásnak a TEN-T törzshálózat 2030-ig történő befejezéséhez szükséges tényleges beruházási igényt kell tükröznie, és hogy az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköznek és más finanszírozási eszközöknek a transzeurópai közlekedési hálózat és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz iránymutatásainak követelményeit követő közlekedési infrastruktúrába történő beruházást kell ösztönözniük, elsőbbséget biztosítva a fenntartható közlekedési eszközöknek, úgy mint a vasútnak, a belvízi szállításnak, illetve a rövid távú tengeri fuvarozásnak; hangsúlyozza, hogy a társfinanszírozásban részesített projekteknek tükrözniük kell, hogy olyan infrastruktúrára van szükség, amely a versenyképesség, illetve a gazdasági, társadalmi és területi kohézió szempontjából kedvez az Uniónak, valamint amely a lehető legkisebbre csökkenti a környezetre gyakorolt hatást, ellenálló az éghajlatváltozás esetleges következményeivel szemben, és emellett garantálja a felhasználók egészségét és biztonságát;

| 11. | kéri az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz pénzügyi forrásainak drasztikus növelését, valamint a transznacionális közlekedéstervezés és infrastruktúrafinanszírozás előkészítésének, végrehajtásának és finanszírozásának vonatkozásában az európai hatáskörök bővítését; |
| --- | --- |

11.

kéri az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz pénzügyi forrásainak drasztikus növelését, valamint a transznacionális közlekedéstervezés és infrastruktúrafinanszírozás előkészítésének, végrehajtásának és finanszírozásának vonatkozásában az európai hatáskörök bővítését;

| 12. | hangsúlyozza, hogy a közúti infrastruktúra minősége – amely közvetlen hatással van a közúti közlekedés biztonságára – Unió-szerte jelentős különbségeket mutat, és a tagállamokban a közúti baleseti halálozások több mint 90 %-a városi és vidéki közutakon következik be; hangsúlyozza, hogy különféle uniós szakpolitikák és eszközök révén elő kell mozdítani az ilyen típusú infrastruktúra hatékony finanszírozását, különösen a kohéziós országokban; hangsúlyozza egyúttal a meglévő infrastruktúra – többek között a másodrendű úthálózat – megfelelő karbantartásának szükségességét is; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy a közúti infrastruktúra minősége – amely közvetlen hatással van a közúti közlekedés biztonságára – Unió-szerte jelentős különbségeket mutat, és a tagállamokban a közúti baleseti halálozások több mint 90 %-a városi és vidéki közutakon következik be; hangsúlyozza, hogy különféle uniós szakpolitikák és eszközök révén elő kell mozdítani az ilyen típusú infrastruktúra hatékony finanszírozását, különösen a kohéziós országokban; hangsúlyozza egyúttal a meglévő infrastruktúra – többek között a másodrendű úthálózat – megfelelő karbantartásának szükségességét is;

| 13. | hangsúlyozza, hogy a Jean-Claude Juncker által meghirdetett európai beruházási terv részeként a Bizottság által javasolt Európai Stratégiai Beruházási Alap felhasználása során a fenntartható közlekedést és a magas társadalmi, gazdasági és környezeti értéket létrehozó, alapvető fontosságú infrastrukturális projekteknek kell elsőbbséget biztosítani, valamint minőségi munkahelyteremtést, hosszú távú növekedést, versenyképességet, innovációt és területi kohéziót – többek között fenntartható városi és vasúti projekteket – előmozdító projekteket kell megcélozni az uniós közlekedéspolitikai célokkal és jogszabályokkal összhangban (TEN-T iránymutatások, Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz); ezzel összefüggésben több figyelmet és gyakoribb alkalmazást érdemelnek az olyan új finanszírozási módok, mint a köz- és magánszféra közötti partnerségek és koncessziók; hangsúlyozza, hogy az Európai Stratégiai Beruházási Alap által finanszírozott projektek kiválasztási folyamatának – amelybe be kell vonni az állami és a magánszektor érintett szereplőit – átláthatónak kell lennie; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a Jean-Claude Juncker által meghirdetett európai beruházási terv részeként a Bizottság által javasolt Európai Stratégiai Beruházási Alap felhasználása során a fenntartható közlekedést és a magas társadalmi, gazdasági és környezeti értéket létrehozó, alapvető fontosságú infrastrukturális projekteknek kell elsőbbséget biztosítani, valamint minőségi munkahelyteremtést, hosszú távú növekedést, versenyképességet, innovációt és területi kohéziót – többek között fenntartható városi és vasúti projekteket – előmozdító projekteket kell megcélozni az uniós közlekedéspolitikai célokkal és jogszabályokkal összhangban (TEN-T iránymutatások, Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz); ezzel összefüggésben több figyelmet és gyakoribb alkalmazást érdemelnek az olyan új finanszírozási módok, mint a köz- és magánszféra közötti partnerségek és koncessziók; hangsúlyozza, hogy az Európai Stratégiai Beruházási Alap által finanszírozott projektek kiválasztási folyamatának – amelybe be kell vonni az állami és a magánszektor érintett szereplőit – átláthatónak kell lennie;

| 14. | hangsúlyozza, hogy az Európai Stratégiai Beruházási Alapot elsődlegesen az uniós költségvetés nem elkülönített forrásaiból kell finanszírozni, és csak végső esetben azokból az összegekből, melyeket a 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keret 1A fejezete alá tartozó programok nem használtak fel; hangsúlyozza, hogy a garanciaalap finanszírozását a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatának keretében át kell tekinteni, valamint a különböző programok teljesítési és végrehajtási arányainak elemzése alapján alternatív finanszírozási lehetőségeket kell meghatározni a pénzeszközök 2016–2020 közötti időszakra szóló 1A fejezetből történő átcsoportosításának lehető legnagyobb mértékű minimalizálása érdekében; hangsúlyozza, hogy az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak is meg kell vizsgálnia, hogy miként lehet a lehető legnagyobb mértékben kompenzálni az éves költségvetési eljárás keretében a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatát megelőző években elfogadott, az uniós programokból az Európai Stratégiai Beruházási Alap finanszírozására történő átcsoportosításokat; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy az Európai Stratégiai Beruházási Alapot elsődlegesen az uniós költségvetés nem elkülönített forrásaiból kell finanszírozni, és csak végső esetben azokból az összegekből, melyeket a 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keret 1A fejezete alá tartozó programok nem használtak fel; hangsúlyozza, hogy a garanciaalap finanszírozását a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatának keretében át kell tekinteni, valamint a különböző programok teljesítési és végrehajtási arányainak elemzése alapján alternatív finanszírozási lehetőségeket kell meghatározni a pénzeszközök 2016–2020 közötti időszakra szóló 1A fejezetből történő átcsoportosításának lehető legnagyobb mértékű minimalizálása érdekében; hangsúlyozza, hogy az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak is meg kell vizsgálnia, hogy miként lehet a lehető legnagyobb mértékben kompenzálni az éves költségvetési eljárás keretében a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatát megelőző években elfogadott, az uniós programokból az Európai Stratégiai Beruházási Alap finanszírozására történő átcsoportosításokat;

| 15. | megerősíti, hogy támogatja az olyan innovatív pénzügyi eszközöket, amelyek a magánfinanszírozás jobb mozgósításának elősegítése révén lehetővé teszik a közkiadások optimalizálását, ugyanakkor emlékeztet arra, hogy a közlekedés területén számos projekt nem termel elegendő jövedelmet ahhoz, hogy kizárólag erre a típusú eszközre lehessen támaszkodni, ami állami támogatás formájában történő finanszírozást tesz szükségessé; |
| --- | --- |

15.

megerősíti, hogy támogatja az olyan innovatív pénzügyi eszközöket, amelyek a magánfinanszírozás jobb mozgósításának elősegítése révén lehetővé teszik a közkiadások optimalizálását, ugyanakkor emlékeztet arra, hogy a közlekedés területén számos projekt nem termel elegendő jövedelmet ahhoz, hogy kizárólag erre a típusú eszközre lehessen támaszkodni, ami állami támogatás formájában történő finanszírozást tesz szükségessé;

| 16. | hangsúlyozza az intelligens közlekedési rendszerek gyors kialakításának és alkalmazásának szükségességét, amelyek lehetővé teszik a meglévő infrastruktúra hatékonyabb, fenntartható és biztonságos felhasználását és a kapacitás bővítését az új infrastruktúra kiépítéséhez szükséges idő, költségek és területfelhasználás nélkül; hansúlyozza a frekvenciák hatékony felhasználásának és az intelligens közlekedési rendszerek közötti átjárhatóságnak a fontosságát annak érdekében, hogy a forgalom áramlása a közlekedési módok és csomópontok között zökkenőmentes legyen; kéri ezért, hogy időben valósítsák meg az európai műholdas navigációs programok kiépítési és hasznosítási szakaszát, valamint a közlekedési alkalmazások hatékony fejlesztését a Galileo és EGNOS rendszereken belül; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza az intelligens közlekedési rendszerek gyors kialakításának és alkalmazásának szükségességét, amelyek lehetővé teszik a meglévő infrastruktúra hatékonyabb, fenntartható és biztonságos felhasználását és a kapacitás bővítését az új infrastruktúra kiépítéséhez szükséges idő, költségek és területfelhasználás nélkül; hansúlyozza a frekvenciák hatékony felhasználásának és az intelligens közlekedési rendszerek közötti átjárhatóságnak a fontosságát annak érdekében, hogy a forgalom áramlása a közlekedési módok és csomópontok között zökkenőmentes legyen; kéri ezért, hogy időben valósítsák meg az európai műholdas navigációs programok kiépítési és hasznosítási szakaszát, valamint a közlekedési alkalmazások hatékony fejlesztését a Galileo és EGNOS rendszereken belül;

Fenntartható közlekedés és városi mobilitás

| 17. | hangsúlyozza, hogy az energiahatékonyság fokozását az európai közlekedéspolitika egyik fő prioritásává kell tenni; megállapítja, hogy a közlekedési rendszer egésze tekintetében sürgősen szükség van az erőforrás-hatékonyság javítására a meglévő kapacitás hatékonyabb kihasználása és a járművek kihasználtsági arányának javítása érdekében, valamint azért, hogy biztosított legyen, hogy a közpénzeket nemzeti és uniós szinten a leghatékonyabb intézkedésekre fordítják; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy az energiahatékonyság fokozását az európai közlekedéspolitika egyik fő prioritásává kell tenni; megállapítja, hogy a közlekedési rendszer egésze tekintetében sürgősen szükség van az erőforrás-hatékonyság javítására a meglévő kapacitás hatékonyabb kihasználása és a járművek kihasználtsági arányának javítása érdekében, valamint azért, hogy biztosított legyen, hogy a közpénzeket nemzeti és uniós szinten a leghatékonyabb intézkedésekre fordítják;

| 18. | hangsúlyozza az elektromos közlekedés és az elektromos tömegközlekedési rendszerek – megújuló energiaforrások bevezetésével kiegészített – népszerűsítésének jelentőségét a villamosenergia-ágazatban, elsőbbségben részesítve a vasúti hálózat további villamosítását, valamint a villamosok, az elektromos buszok (trolibuszok), az elektromos autók, a két-, három- vagy négykerekű elektromos járművek, az e-kerékpárok és a kis elektromos csónakok előmozdítását; hangsúlyozza a modern függőkocsipályák (drótkötélpáyák) kínálta lehetőségeket a városi tömegközlekedési rendszerek kapacitásának bővítése szempontjából, ezek ugyanis olcsó és könnyen kiépíthető közlekedési eszközök; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza az elektromos közlekedés és az elektromos tömegközlekedési rendszerek – megújuló energiaforrások bevezetésével kiegészített – népszerűsítésének jelentőségét a villamosenergia-ágazatban, elsőbbségben részesítve a vasúti hálózat további villamosítását, valamint a villamosok, az elektromos buszok (trolibuszok), az elektromos autók, a két-, három- vagy négykerekű elektromos járművek, az e-kerékpárok és a kis elektromos csónakok előmozdítását; hangsúlyozza a modern függőkocsipályák (drótkötélpáyák) kínálta lehetőségeket a városi tömegközlekedési rendszerek kapacitásának bővítése szempontjából, ezek ugyanis olcsó és könnyen kiépíthető közlekedési eszközök;

| 19. | hangsúlyozza az alternatív üzemanyagok és meghajtórendszerek – különösképp amelyek esetében Európa jelentős előnnyel rendelkezik – közlekedésbe történő bevezetésének jelentőségét annak érdekében, hogy csökkenjen a közlekedési ágazat fosszilis tüzelőanyagoktól való függősége, javuljon a levegő minősége és csökkenjen az üvegházhatásúgáz-kibocsátás; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy e technológiák még nem terjedtek el kellő mértékben, különösen a tömegközlekedés területén; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza az alternatív üzemanyagok és meghajtórendszerek – különösképp amelyek esetében Európa jelentős előnnyel rendelkezik – közlekedésbe történő bevezetésének jelentőségét annak érdekében, hogy csökkenjen a közlekedési ágazat fosszilis tüzelőanyagoktól való függősége, javuljon a levegő minősége és csökkenjen az üvegházhatásúgáz-kibocsátás; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy e technológiák még nem terjedtek el kellő mértékben, különösen a tömegközlekedés területén;

| 20. | megjegyzi, hogy a tömegközlekedés városi térségekben való fejlesztése nem szerepel egyértelműen a fehér könyv tíz célkitűzése között; úgy véli, hogy új célt kell kitűzni, éspedig a tömegközlekedés használatának kétszeresére emelését a városi térségekben 2030-ig; ennek kapcsán hangsúlyozza, hogy megfelelő eszközök és infrastruktúra kialakításáról szóló intézkedéseket kell hozni a tömegközlekedést igénybe vevő személyek – köztük az idős vagy fogyatékossággal élő emberek, továbbá a kerékpárosok, akik utazásuk csak egy részében használják a tömegközlekedést – háztól házig történő mobilitásának megkönnyítése céljából; hangsúlyozza, hogy e cél eléréséhez megfelelő beruházásra van szükség, különösen a tömegközlekedési infrastruktúra következetes karbantartásának és bővítésének biztosítása érdekében; ezért arra sürgeti a tagállamokat, hogy biztosítsanak megfelelő, hosszú távú és megbízható finanszírozást a városi tömegközlekedési infrastruktúrára irányuló projektekhez; |
| --- | --- |

20.

megjegyzi, hogy a tömegközlekedés városi térségekben való fejlesztése nem szerepel egyértelműen a fehér könyv tíz célkitűzése között; úgy véli, hogy új célt kell kitűzni, éspedig a tömegközlekedés használatának kétszeresére emelését a városi térségekben 2030-ig; ennek kapcsán hangsúlyozza, hogy megfelelő eszközök és infrastruktúra kialakításáról szóló intézkedéseket kell hozni a tömegközlekedést igénybe vevő személyek – köztük az idős vagy fogyatékossággal élő emberek, továbbá a kerékpárosok, akik utazásuk csak egy részében használják a tömegközlekedést – háztól házig történő mobilitásának megkönnyítése céljából; hangsúlyozza, hogy e cél eléréséhez megfelelő beruházásra van szükség, különösen a tömegközlekedési infrastruktúra következetes karbantartásának és bővítésének biztosítása érdekében; ezért arra sürgeti a tagállamokat, hogy biztosítsanak megfelelő, hosszú távú és megbízható finanszírozást a városi tömegközlekedési infrastruktúrára irányuló projektekhez;

| 21. | kéri a Bizottságot, hogy támogassa a helyi, regionális és nemzeti hatóságokat, valamint az érdekelt feleket abban, hogy feltérképezzék a már meglévő és az új uniós finanszírozási lehetőségeket a tömegközlekedés terén, valamint a köz- és a magánszféra közötti innovatív partnerségi rendszereket alakítsanak ki; felhívja a figyelmet a Számvevőszék 1/2014. számú, „Az EU által támogatott városi tömegközlekedési projektek eredményessége” című különjelentésének tanulságaira, amely az uniós strukturális alapok által társfinanszírozott városi tömegközlekedési projektek végrehajtását és eredményességét értékelte, valamint azt, hogy milyen mértékben feleltek meg a felhasználók szükségleteinek, illetve teljesítették a kihasználtságra vonatkozó célkitűzést; |
| --- | --- |

21.

kéri a Bizottságot, hogy támogassa a helyi, regionális és nemzeti hatóságokat, valamint az érdekelt feleket abban, hogy feltérképezzék a már meglévő és az új uniós finanszírozási lehetőségeket a tömegközlekedés terén, valamint a köz- és a magánszféra közötti innovatív partnerségi rendszereket alakítsanak ki; felhívja a figyelmet a Számvevőszék 1/2014. számú, „Az EU által támogatott városi tömegközlekedési projektek eredményessége” című különjelentésének tanulságaira, amely az uniós strukturális alapok által társfinanszírozott városi tömegközlekedési projektek végrehajtását és eredményességét értékelte, valamint azt, hogy milyen mértékben feleltek meg a felhasználók szükségleteinek, illetve teljesítették a kihasználtságra vonatkozó célkitűzést;

| 22. | kiemeli a fenntartható városi mobilitási tervek jelentőségét, mivel azok eszközként szolgálnak a városok számára a közlekedési infrastruktúra és a közlekedési szolgáltatások hatékonyabb felhasználásának elősegítésére, valamint a különböző közlekedési módok városi térségekbe való, fenntartható módon történő integrálásának javítására, ezáltal segítve a levegő-, illetve zajszennyezés, a szén-dioxid-kibocsátás, a torlódás, valamint a közúti balesetek csökkentését; felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa a fenntartható városi mobilitási tervek fejlesztését és előmozdítását; hangsúlyozza, hogy az európai strukturális és beruházási alapokat szisztematikusabban azokra a városokra kellene fordítani, amelyek integrált helyi közlekedési tervet – például fenntartható városi mobilitási tervet – dolgoztak ki, és a saját vonatkozó jogszabályaikban szereplő követelményekkel összhangban meghatározták a megfelelő fellépéseket; |
| --- | --- |

22.

kiemeli a fenntartható városi mobilitási tervek jelentőségét, mivel azok eszközként szolgálnak a városok számára a közlekedési infrastruktúra és a közlekedési szolgáltatások hatékonyabb felhasználásának elősegítésére, valamint a különböző közlekedési módok városi térségekbe való, fenntartható módon történő integrálásának javítására, ezáltal segítve a levegő-, illetve zajszennyezés, a szén-dioxid-kibocsátás, a torlódás, valamint a közúti balesetek csökkentését; felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa a fenntartható városi mobilitási tervek fejlesztését és előmozdítását; hangsúlyozza, hogy az európai strukturális és beruházási alapokat szisztematikusabban azokra a városokra kellene fordítani, amelyek integrált helyi közlekedési tervet – például fenntartható városi mobilitási tervet – dolgoztak ki, és a saját vonatkozó jogszabályaikban szereplő követelményekkel összhangban meghatározták a megfelelő fellépéseket;

| 23. | kéri a Bizottságot, hogy működjön együtt a tömegközlekedés üzemeltetőivel és a hatóságokkal a célból, hogy különböző médiumokon keresztül közlekedési információkkal lássa el a felhasználókat – többek között a fogyatékossággal élő személyek szükségleteire figyelemmel –, valamint hogy nagyobb szerepet játsszon a városi tömegközlekedési rendszerek javítását célzó, Unió-szerte bevált gyakorlatok és körülmények feltérképezésében; kéri továbbá a Bizottságot és a tagállamokat, hogy továbbra is teljesítsék a városi közlekedési rendszerekre vonatkozó azon kötelezettségüket, hogy a városközpontokat összekapcsolják peremterületeikkel; |
| --- | --- |

23.

kéri a Bizottságot, hogy működjön együtt a tömegközlekedés üzemeltetőivel és a hatóságokkal a célból, hogy különböző médiumokon keresztül közlekedési információkkal lássa el a felhasználókat – többek között a fogyatékossággal élő személyek szükségleteire figyelemmel –, valamint hogy nagyobb szerepet játsszon a városi tömegközlekedési rendszerek javítását célzó, Unió-szerte bevált gyakorlatok és körülmények feltérképezésében; kéri továbbá a Bizottságot és a tagállamokat, hogy továbbra is teljesítsék a városi közlekedési rendszerekre vonatkozó azon kötelezettségüket, hogy a városközpontokat összekapcsolják peremterületeikkel;

| 24. | hangsúlyozza, hogy a városi területek esetében szükség van bizonyos fokú rugalmasságra annak érdekében, hogy a szubszidiaritás elvének teljes körű tiszteletben tartása mellett teljesíteni tudják az uniós jog szerinti kötelezettségeiket, és biztosítani lehessen, hogy mobilitással kapcsolatos megoldásaik egyedi körülményeikhez igazodjanak; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy a városi területek esetében szükség van bizonyos fokú rugalmasságra annak érdekében, hogy a szubszidiaritás elvének teljes körű tiszteletben tartása mellett teljesíteni tudják az uniós jog szerinti kötelezettségeiket, és biztosítani lehessen, hogy mobilitással kapcsolatos megoldásaik egyedi körülményeikhez igazodjanak;

| 25. | hangsúlyozza, hogy a fenntarthatóbb közlekedési rendszer kialakításának kulcseleme a közlekedést igénybe vevők magatartása; olyan kezdeményezésekre hív fel, amelyek a használókat, kiváltképp a fiatalokat a biztonságosabb, fenntarthatóbb közlekedési módok (gyaloglás, kerékpározás – többek között megosztott kerépkárhasználat vagy -bérlés –, tömegközlekedési eszközök, megosztott autóhasználat, közös autóhasználat) igénybe vételére ösztönzik, aminek biztonságos infrastrukturális kereten belül kell megvalósulnia, valamint intelligens közlekedési rendszerek révén a különféle közlekedési módok intermodális használatához szükséges útvonaltervezés és valós idejű információk hozzáférhetővé tételére; felhívja ezért a Bizottságot, hogy hozzon példákat a különféle közlekedési módok kombinálásából eredő bevált gyakorlatokra, amelyeket más városi agglomerációkban is be lehetne vezetni; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy a fenntarthatóbb közlekedési rendszer kialakításának kulcseleme a közlekedést igénybe vevők magatartása; olyan kezdeményezésekre hív fel, amelyek a használókat, kiváltképp a fiatalokat a biztonságosabb, fenntarthatóbb közlekedési módok (gyaloglás, kerékpározás – többek között megosztott kerépkárhasználat vagy -bérlés –, tömegközlekedési eszközök, megosztott autóhasználat, közös autóhasználat) igénybe vételére ösztönzik, aminek biztonságos infrastrukturális kereten belül kell megvalósulnia, valamint intelligens közlekedési rendszerek révén a különféle közlekedési módok intermodális használatához szükséges útvonaltervezés és valós idejű információk hozzáférhetővé tételére; felhívja ezért a Bizottságot, hogy hozzon példákat a különféle közlekedési módok kombinálásából eredő bevált gyakorlatokra, amelyeket más városi agglomerációkban is be lehetne vezetni;

| 26. | hangsúlyozza a közlekedési szolgáltotásokat igénybe vevő személyek magatartására vonatkozó megfelelőbb nemzeti és uniós közlekedési adatok szükségességét, különösen a gyalogosok, a kerékpárosok és a nemekre lebontott utazási szokások tekintetében, hogy azokat a hatóságok városi mobilitási politikájuk kialakítása során felhasználhassák; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza a közlekedési szolgáltotásokat igénybe vevő személyek magatartására vonatkozó megfelelőbb nemzeti és uniós közlekedési adatok szükségességét, különösen a gyalogosok, a kerékpárosok és a nemekre lebontott utazási szokások tekintetében, hogy azokat a hatóságok városi mobilitási politikájuk kialakítása során felhasználhassák;

| 27. | hangsúlyozza, hogy fontos intézkedéseket hozni a kerékpáros hálózatok nagy európai régiókon belüli kialakítására és bővítésére irányuló regionális programok támogatására annak érdekében, hogy a polgárok bátrabban vállaljanak felelősséget a környezetvédelmi kérdésekért, hogy a kerékpár használatára mindenkinek lehetősége legyen, valamint, hogy csökkenjen a zaj, a torlódás és a városi szennyezés; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy fontos intézkedéseket hozni a kerékpáros hálózatok nagy európai régiókon belüli kialakítására és bővítésére irányuló regionális programok támogatására annak érdekében, hogy a polgárok bátrabban vállaljanak felelősséget a környezetvédelmi kérdésekért, hogy a kerékpár használatára mindenkinek lehetősége legyen, valamint, hogy csökkenjen a zaj, a torlódás és a városi szennyezés;

| 28. | kiemeli, hogy fontos elemezni a megosztáson alapuló gazdaság modelljére épülő új mobilitási formák – különösen a közös autóhasználat – kedvező társadalmi hatásait; fontosnak tartja a bevált gyakorlatok tagállamok közötti megosztását a szabályozás ezen – háztól házig történő mobilitást szolgáló – innovációs platformokra tekintettel történő kiigazítása érdekében; |
| --- | --- |

28.

kiemeli, hogy fontos elemezni a megosztáson alapuló gazdaság modelljére épülő új mobilitási formák – különösen a közös autóhasználat – kedvező társadalmi hatásait; fontosnak tartja a bevált gyakorlatok tagállamok közötti megosztását a szabályozás ezen – háztól házig történő mobilitást szolgáló – innovációs platformokra tekintettel történő kiigazítása érdekében;

| 29. | felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a különböző tagállamokban a járművezetőket az utasokkal összekötő közlekedési hálózati társaságok (a legjobb példa az Uber) tekintetében fennálló helyzetet, és a meglévő taxiszolgáltatások figyelembevételével, adott esetben innovatív új szolgáltatások kifejleszésére vonatkozó megfelelő intézkedésekkel vagy ajánlásokkal kiegészítve értékelje az ilyen társaságok működéséből fakadó jogi, társadalmi, gazdasági és környezeti következményeket; |
| --- | --- |

29.

felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a különböző tagállamokban a járművezetőket az utasokkal összekötő közlekedési hálózati társaságok (a legjobb példa az Uber) tekintetében fennálló helyzetet, és a meglévő taxiszolgáltatások figyelembevételével, adott esetben innovatív új szolgáltatások kifejleszésére vonatkozó megfelelő intézkedésekkel vagy ajánlásokkal kiegészítve értékelje az ilyen társaságok működéséből fakadó jogi, társadalmi, gazdasági és környezeti következményeket;

| 30. | kéri a Bizottságot, hogy követelje meg a tagállamoktól a társfuvarozó vállalatok, valamint a hagyományos taxitársaságok és a városok közötti utasszállító vállalatok közötti tisztességes versenyfeltételek kialakítását az adózási jogszabályok, a biztonsági, közszolgáltatási kötelezettségek és a foglalkoztatási feltételek betartása tekintetében; |
| --- | --- |

30.

kéri a Bizottságot, hogy követelje meg a tagállamoktól a társfuvarozó vállalatok, valamint a hagyományos taxitársaságok és a városok közötti utasszállító vállalatok közötti tisztességes versenyfeltételek kialakítását az adózási jogszabályok, a biztonsági, közszolgáltatási kötelezettségek és a foglalkoztatási feltételek betartása tekintetében;

| 31. | hangsúlyozza, hogy a motorral ellátott kétkerekű (motorkerékpárok, robogók, segédmotoros kerékpárok) és az egyre gyakoribb két- és háromkerekű elektromos járművek jelentős szerepet játszanak a fenntartható mobilitásban, főleg a városi övezetekben, ahol hozzájárulnak a torlódással és a parkolással kapcsolatos problémák megoldásához, és emellett kisebb logisztikai feladatokat is ellátnak; ezért nyomatékosan hangsúlyozza, hogy e járművek sajátos kialakítását és az általuk kínált előnyöket megfelelően figyelembe kell venni, és rögzíteni kell a közlekedésre vonatkozó uniós jogszabályokban és irányvonalakban; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy a motorral ellátott kétkerekű (motorkerékpárok, robogók, segédmotoros kerékpárok) és az egyre gyakoribb két- és háromkerekű elektromos járművek jelentős szerepet játszanak a fenntartható mobilitásban, főleg a városi övezetekben, ahol hozzájárulnak a torlódással és a parkolással kapcsolatos problémák megoldásához, és emellett kisebb logisztikai feladatokat is ellátnak; ezért nyomatékosan hangsúlyozza, hogy e járművek sajátos kialakítását és az általuk kínált előnyöket megfelelően figyelembe kell venni, és rögzíteni kell a közlekedésre vonatkozó uniós jogszabályokban és irányvonalakban;

| 32. | felszólít a városi területeken belüli ellátási lánc megfelelőbb optimalizálására; a városi tehergépjárművek aránytalanul nagymértékben járulnak hozzá a levegő- és a zajszennyezéshez, és kedvezőtlenül hatnak a forgalmi torlódásokra; a városi logisztikának elő kell segítenie a szállítás optimalizálását és az új típusú tevékenységek, technológiák és üzleti modellek költséghatékony bevezetését; a közlekedési módok és a járművek megfelelőbb megválasztásával biztosítható, hogy a szállítási megoldás optimálisan illeszkedjen a konkrét szállítási követelményekhez és az adott városhoz; |
| --- | --- |

32.

felszólít a városi területeken belüli ellátási lánc megfelelőbb optimalizálására; a városi tehergépjárművek aránytalanul nagymértékben járulnak hozzá a levegő- és a zajszennyezéshez, és kedvezőtlenül hatnak a forgalmi torlódásokra; a városi logisztikának elő kell segítenie a szállítás optimalizálását és az új típusú tevékenységek, technológiák és üzleti modellek költséghatékony bevezetését; a közlekedési módok és a járművek megfelelőbb megválasztásával biztosítható, hogy a szállítási megoldás optimálisan illeszkedjen a konkrét szállítási követelményekhez és az adott városhoz;

| 33. | hangsúlyozza a városi területek peremén elhelyezkedő logisztikai raktárak jelentőségét, amelyek lehetővé teszik az áruk célállomásukra történő összehangolt eljuttatását a leginkább energiahatékony közlekedési módok felhasználásával; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza a városi területek peremén elhelyezkedő logisztikai raktárak jelentőségét, amelyek lehetővé teszik az áruk célállomásukra történő összehangolt eljuttatását a leginkább energiahatékony közlekedési módok felhasználásával;

Az emberek a közlekedéspolitika középpontjában

| 34. | a közúti közlekedés biztonsága tekintetében kéri az alábbiakat:






  — | azon célkitűzés haladéktalan elfogadását, hogy a súlyos sérüléseket szenvedő személyek száma 2020-ig 40 %-kal csökkenjen, teljes körű uniós stratégia bevezetése mellett; felszólítja a tagállamokat, hogy annak érdekében, hogy a Bizottság felállíthassa e célt és stratégiát, haladéktalanul bocsássanak rendelkezésére minden releváns statisztikai adatot; |
| --- | --- | --- |

34.

a közúti közlekedés biztonsága tekintetében kéri az alábbiakat:

—

azon célkitűzés haladéktalan elfogadását, hogy a súlyos sérüléseket szenvedő személyek száma 2020-ig 40 %-kal csökkenjen, teljes körű uniós stratégia bevezetése mellett; felszólítja a tagállamokat, hogy annak érdekében, hogy a Bizottság felállíthassa e célt és stratégiát, haladéktalanul bocsássanak rendelkezésére minden releváns statisztikai adatot;

| — | azon intézkedések megerősítését, amelyek célja a közúti balesetekben elhalálozó vagy sérüléseket szenvedő személyek számának csökkentése, különös tekintettel e balesetek fő okaira, ideértve az ittas vagy kábítószeres befolyásoltság alatti vezetést, a gyorshajtást, vagy a biztonsági öv használatának mellőzését, |
| --- | --- |

—

azon intézkedések megerősítését, amelyek célja a közúti balesetekben elhalálozó vagy sérüléseket szenvedő személyek számának csökkentése, különös tekintettel e balesetek fő okaira, ideértve az ittas vagy kábítószeres befolyásoltság alatti vezetést, a gyorshajtást, vagy a biztonsági öv használatának mellőzését,

| — | a 2020-as közúti közlekedésbiztonsági célkitűzés megvalósítása érdekében tett fellépést a halálesetek számának 15 000 alá történő csökkentésére, költséghatékony közúti közlekedésbiztonsági intézkedések uniós és nemzeti szintű bevezetése és végrehajtása révén, |
| --- | --- |

—

a 2020-as közúti közlekedésbiztonsági célkitűzés megvalósítása érdekében tett fellépést a halálesetek számának 15 000 alá történő csökkentésére, költséghatékony közúti közlekedésbiztonsági intézkedések uniós és nemzeti szintű bevezetése és végrehajtása révén,

| — | a veszélyeztetett úthasználókat – különösen a kétkerekű járműveket használó személyeket, a városi környezetben közlekedő gyalogosokat és az idősebb járművezetőket – érő balesetek számának csökkentésére irányuló intézkedéseket, |
| --- | --- |

—

a veszélyeztetett úthasználókat – különösen a kétkerekű járműveket használó személyeket, a városi környezetben közlekedő gyalogosokat és az idősebb járművezetőket – érő balesetek számának csökkentésére irányuló intézkedéseket,

| — | közlekedésbiztonsági intézkedéseket a közelgő közúti intézkedéscsomag keretén belül, valamint a Bizottság 2011–2020-as közúti közlekedésbiztonsági programjának félidős felülvizsgálatát, |
| --- | --- |

—

közlekedésbiztonsági intézkedéseket a közelgő közúti intézkedéscsomag keretén belül, valamint a Bizottság 2011–2020-as közúti közlekedésbiztonsági programjának félidős felülvizsgálatát,

| — | a közúti közlekedésbiztonságot veszélyeztető közlekedési jogsértésekre vonatkozó információk határokon átnyúló cseréjének elősegítéséről szóló (EU) 2015/413 irányelv felülvizsgálatát, valamint az irányelv alkalmazási területének a szomszédos országokra történő kiterjesztésére tett erőfeszítéseket, |
| --- | --- |

—

a közúti közlekedésbiztonságot veszélyeztető közlekedési jogsértésekre vonatkozó információk határokon átnyúló cseréjének elősegítéséről szóló (EU) 2015/413 irányelv felülvizsgálatát, valamint az irányelv alkalmazási területének a szomszédos országokra történő kiterjesztésére tett erőfeszítéseket,

| — | a közúti biztonsági infrastruktúra igazgatásának a 2008/96/EK irányelv felülvizsgálata keretében történő bővítését, az irányelv fő intézkedéseinek kiterjesztésével a közúti hálózat egyéb részeire, többek között az autópályák valamennyi szakaszára, valamint a vidéki és városi utakra is, |
| --- | --- |

—

a közúti biztonsági infrastruktúra igazgatásának a 2008/96/EK irányelv felülvizsgálata keretében történő bővítését, az irányelv fő intézkedéseinek kiterjesztésével a közúti hálózat egyéb részeire, többek között az autópályák valamennyi szakaszára, valamint a vidéki és városi utakra is,

| — | a veszélyeztetett úthasználók tekintetében az intelligens közlekedési rendszerekről szóló és a cselekvési tervben foglalt (2010/40/EU) irányelvben meghatározott fellépések kiemelt kezelését, |
| --- | --- |

—

a veszélyeztetett úthasználók tekintetében az intelligens közlekedési rendszerekről szóló és a cselekvési tervben foglalt (2010/40/EU) irányelvben meghatározott fellépések kiemelt kezelését,

| — | a professzionális járművezetők képzésére és továbbképzésére vonatkozó irányelv felülvizsgálatát az abban foglalt előírások egyértelműsítése érdekében, valamint a gépjárművezetők jogosítvány megszerzését követő képzési rendszerének támogatását és fejlesztését, |
| --- | --- |

—

a professzionális járművezetők képzésére és továbbképzésére vonatkozó irányelv felülvizsgálatát az abban foglalt előírások egyértelműsítése érdekében, valamint a gépjárművezetők jogosítvány megszerzését követő képzési rendszerének támogatását és fejlesztését,

| — | legkésőbb 2016-ig javaslat előterjesztését az általános biztonságról szóló (661/2009/EK) rendelet és a gyalogosok védelméről szóló (78/2009/EK) rendelet felülvizsgálatára irányulóan annak érdekében, hogy kötelező előírásokat vezessenek be a nehéz tehergépjárművek vezetőfülkéjének kialakítása és biztonsága, közvetlen látótere, ütközési teljesítménye és gyalogosvédelme vonatkozásában, kiemelten kezelve a veszélyeztetett úthasználókat, |
| --- | --- |

—

legkésőbb 2016-ig javaslat előterjesztését az általános biztonságról szóló (661/2009/EK) rendelet és a gyalogosok védelméről szóló (78/2009/EK) rendelet felülvizsgálatára irányulóan annak érdekében, hogy kötelező előírásokat vezessenek be a nehéz tehergépjárművek vezetőfülkéjének kialakítása és biztonsága, közvetlen látótere, ütközési teljesítménye és gyalogosvédelme vonatkozásában, kiemelten kezelve a veszélyeztetett úthasználókat,

| — | az új személygépkocsikban és haszongépjárművekben az együttműködő intelligens közlekedési rendszerekkel párosuló vezetéstámogató biztonsági rendszerek – például automata vészfékek, távolság- és sávtartást segítő rendszerek, gumiabroncskopás-jelzők, felülírható intelligens sebességszabályozó, fedélzeti e-segélyhívó rendszer nagyobb mértékű alkalmazását, |
| --- | --- |

—

az új személygépkocsikban és haszongépjárművekben az együttműködő intelligens közlekedési rendszerekkel párosuló vezetéstámogató biztonsági rendszerek – például automata vészfékek, távolság- és sávtartást segítő rendszerek, gumiabroncskopás-jelzők, felülírható intelligens sebességszabályozó, fedélzeti e-segélyhívó rendszer nagyobb mértékű alkalmazását,

| — | a vezetői engedélyekről szóló harmadik irányelv felülvizsgálatát az alábbiak bevezetése érdekében:






  — | a gépjárművek új funkcióival (vezetéstámogató rendszerekkel) megismertető kötelező járművezetői képzés, |
| --- | --- | --- |

—

a vezetői engedélyekről szóló harmadik irányelv felülvizsgálatát az alábbiak bevezetése érdekében:

—

a gépjárművek új funkcióival (vezetéstámogató rendszerekkel) megismertető kötelező járművezetői képzés,

| — | a jogosítványszerzés második szakasza, |
| --- | --- |

—

a jogosítványszerzés második szakasza,

| — | egész életen át tartó közlekedésbiztonsági nevelés, |
| --- | --- |

—

egész életen át tartó közlekedésbiztonsági nevelés,

| — | a vezetői alkalmasságot vizsgáló állapotfelmérő teszt, valamint |
| --- | --- |

—

a vezetői alkalmasságot vizsgáló állapotfelmérő teszt, valamint

| — | a közlekedési szabálysértések elkövetőinek orvosi-pszichológiai vizsgálata például az alkohol- és drogfogyasztás, illetve az agresszió vonatkozásában, |
| --- | --- |

—

a közlekedési szabálysértések elkövetőinek orvosi-pszichológiai vizsgálata például az alkohol- és drogfogyasztás, illetve az agresszió vonatkozásában,

| — | az uniós szinten harmonizált, 0,0 ezrelékben megállapított véralkoholszint koncentrációs határérték bevezetését a fiss jogosítvánnyal rendelkezők esetében a jogosítvány megszerzését követő első két évre, valamint a hivatásos járművezetőkre vonatkozóan; |
| --- | --- |

—

az uniós szinten harmonizált, 0,0 ezrelékben megállapított véralkoholszint koncentrációs határérték bevezetését a fiss jogosítvánnyal rendelkezők esetében a jogosítvány megszerzését követő első két évre, valamint a hivatásos járművezetőkre vonatkozóan;

| 35. | hangsúlyozza, hogy bár jelentős javulást sikerült elérni a közúti biztonság terén az elmúlt néhány évben, a tagállamok között még mindig eltérések mutatkoznak, és további intézkedésekre van szükség a „zéró halálozás” hosszú távú célkitűzés megvalósítása érdekében; megjegyzi, hogy a közúti biztonság együtt jár az úthasználók körültekintő magatartásával, és hogy az otthoni és az iskolai nevelésnek nagyobb szerepet kellene játszania e célkitűzés elérésében; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy bár jelentős javulást sikerült elérni a közúti biztonság terén az elmúlt néhány évben, a tagállamok között még mindig eltérések mutatkoznak, és további intézkedésekre van szükség a „zéró halálozás” hosszú távú célkitűzés megvalósítása érdekében; megjegyzi, hogy a közúti biztonság együtt jár az úthasználók körültekintő magatartásával, és hogy az otthoni és az iskolai nevelésnek nagyobb szerepet kellene játszania e célkitűzés elérésében;

| 36. | hangsúlyozza, hogy az utasok jogaira vonatkozóan kialakított jogi keretet ki kell egészíteni a multimodális utazást igénybe vevő utasok jogait is lefedő, a lehetséges joghézagok megszüntetését, és a tisztességes intermodális verseny biztosítását célzó intézkedésekkel, figyelembe véve a közlekedési módok közötti sajátos különbségeket, az utazás egyes szakaszaival kapcsolatos jogi felelősséget, valamint a különféle módok közötti kölcsönhatást; ismételten felszólít egy utasjogi charta megalkotására, amely meghatározná az utasok valamennyi közlekedési módra alkalmazható, alapvető jogait, amely figyelembe venné az egyes utazási módok sajátosságait, és tartalmazna egy a multimodális utazásokra vontakozó szakaszt is, az uniós szabályok láthatóságának javítása és jobb érvényesítése érdekében; kezdeményezésekre szólít fel a multimodális utazási információk, illetve az útvonal-tervezési és jegyárusítási szolgáltatások előmozdítása, valamint az utasok számára elérhetővé tétele érdekében; intézkedéseket kér továbbá az utazás minőségének javítása és az akadálymentes hozzáférés elősegítése érdekében az idős emberek, a mozgáskorlátozott személyek és a fogyatékossággal számára, valamint azért, hogy fokozott figyelemben részesüljenek az utasok speciális igényei, mint például azoké a kerékpárosokéi, akik kerékpárjukat vonaton szállítják; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy az utasok jogaira vonatkozóan kialakított jogi keretet ki kell egészíteni a multimodális utazást igénybe vevő utasok jogait is lefedő, a lehetséges joghézagok megszüntetését, és a tisztességes intermodális verseny biztosítását célzó intézkedésekkel, figyelembe véve a közlekedési módok közötti sajátos különbségeket, az utazás egyes szakaszaival kapcsolatos jogi felelősséget, valamint a különféle módok közötti kölcsönhatást; ismételten felszólít egy utasjogi charta megalkotására, amely meghatározná az utasok valamennyi közlekedési módra alkalmazható, alapvető jogait, amely figyelembe venné az egyes utazási módok sajátosságait, és tartalmazna egy a multimodális utazásokra vontakozó szakaszt is, az uniós szabályok láthatóságának javítása és jobb érvényesítése érdekében; kezdeményezésekre szólít fel a multimodális utazási információk, illetve az útvonal-tervezési és jegyárusítási szolgáltatások előmozdítása, valamint az utasok számára elérhetővé tétele érdekében; intézkedéseket kér továbbá az utazás minőségének javítása és az akadálymentes hozzáférés elősegítése érdekében az idős emberek, a mozgáskorlátozott személyek és a fogyatékossággal számára, valamint azért, hogy fokozott figyelemben részesüljenek az utasok speciális igényei, mint például azoké a kerékpárosokéi, akik kerékpárjukat vonaton szállítják;

| 37. | az egyéni mobilitáshoz fűződő, minden embert – különösen a fogyatékossággal élő személyeket és az idősebbeket – megillető alapvető jogra tekintettel több beruházásra szólít fel a megfelelő vezetéstámogató rendszerek kutatása és fejlesztése terén; |
| --- | --- |

37.

az egyéni mobilitáshoz fűződő, minden embert – különösen a fogyatékossággal élő személyeket és az idősebbeket – megillető alapvető jogra tekintettel több beruházásra szólít fel a megfelelő vezetéstámogató rendszerek kutatása és fejlesztése terén;

| 38. | megjegyzi, hogy a tömegközlekedési eszközökön és állomásokon biztosított ingyenes vagy olcsó szélessávú és mobilhálózatok, wifi és egyéb digitális szolgáltatások fejlesztése javítaná a személyes mobilitást; |
| --- | --- |

38.

megjegyzi, hogy a tömegközlekedési eszközökön és állomásokon biztosított ingyenes vagy olcsó szélessávú és mobilhálózatok, wifi és egyéb digitális szolgáltatások fejlesztése javítaná a személyes mobilitást;

| 39. | európai multimodális személyszállítási rendszer bevezetését célzó uniós ütemterv kidolgozására szólít fel; az ütemtervben a meglévő TEN-T hálózat keretében azonosítani kell a fő európai multimodális személyszállítási folyosókat, egyesíteni kell a köz- és magánforrásokat, össze kell hangolni a meglévő kezdeményezéseket, és koncentrálni kell az uniós pénzügyi támogatásokat; |
| --- | --- |

39.

európai multimodális személyszállítási rendszer bevezetését célzó uniós ütemterv kidolgozására szólít fel; az ütemtervben a meglévő TEN-T hálózat keretében azonosítani kell a fő európai multimodális személyszállítási folyosókat, egyesíteni kell a köz- és magánforrásokat, össze kell hangolni a meglévő kezdeményezéseket, és koncentrálni kell az uniós pénzügyi támogatásokat;

| 40. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat a munka minőségével kapcsolatos kérdések kezelésére minden közlekedési mód tekintetében – különös tekintettel a képzésre, a képesítésekre, a munkakörülményekre és a szakmai előmenetelre –, színvonalas munkahelyek létrehozása, a megfelelő képességek kialakítása és az uniós fuvarozók versenyképességének és mobilitásának fokozása érdekében; felhívja a figyelmet a munkaerő-vándorlás és a közlekedési ágazatban tapasztalható munkaerő-elöregedés problémája megoldásának fontosságára, valamint hogy sürgősen szükség van arra, hogy a munkavállalás szempontjából vonzóvá tegyék az ágazatot az új generációk számára; |
| --- | --- |

40.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat a munka minőségével kapcsolatos kérdések kezelésére minden közlekedési mód tekintetében – különös tekintettel a képzésre, a képesítésekre, a munkakörülményekre és a szakmai előmenetelre –, színvonalas munkahelyek létrehozása, a megfelelő képességek kialakítása és az uniós fuvarozók versenyképességének és mobilitásának fokozása érdekében; felhívja a figyelmet a munkaerő-vándorlás és a közlekedési ágazatban tapasztalható munkaerő-elöregedés problémája megoldásának fontosságára, valamint hogy sürgősen szükség van arra, hogy a munkavállalás szempontjából vonzóvá tegyék az ágazatot az új generációk számára;

| 41. | hangsúlyozza, hogy közlekedési dolgozók számára az egyenlő és méltányos bánásmód, a jó feltételek és munkakörülmények, valamint a biztonságos munkahelyi környezet biztosítása döntő fontosságú; felkéri ezért a Bizottságot, hogy terjesszen elő a különféle közlekedési módok társadalmi vetületeire irányuló, konkrét és azonnali intézkedéseket/kezdeményezéseket annak céljából, hogy elősegítse a közlekedési dolgozók számára a minőségi munkahelyek és munkakörülmények megteremtését, és hogy tisztességes és torzulásoktól mentes versenyt biztosítson a fuvarozók között; sürgeti a Bizottságot, hogy szoros figyelemmel kövesse nyomon az Unió szociális jogszabályainak tagállami végrehajtását valamennyi közlekedési mód területén; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza, hogy közlekedési dolgozók számára az egyenlő és méltányos bánásmód, a jó feltételek és munkakörülmények, valamint a biztonságos munkahelyi környezet biztosítása döntő fontosságú; felkéri ezért a Bizottságot, hogy terjesszen elő a különféle közlekedési módok társadalmi vetületeire irányuló, konkrét és azonnali intézkedéseket/kezdeményezéseket annak céljából, hogy elősegítse a közlekedési dolgozók számára a minőségi munkahelyek és munkakörülmények megteremtését, és hogy tisztességes és torzulásoktól mentes versenyt biztosítson a fuvarozók között; sürgeti a Bizottságot, hogy szoros figyelemmel kövesse nyomon az Unió szociális jogszabályainak tagállami végrehajtását valamennyi közlekedési mód területén;

| 42. | hangsúlyozza, hogy intézkedésekre van szükség továbbá a nők közlekedési munkaerő-piaci részvételének növelése, az esetlegesen meglévő akadályok felszámolása, valamint a férfiak és nők közötti egyenlő bánásmódnak a díjazásban és előmenetelben meglévő különbségek kezelése általi biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza, hogy intézkedésekre van szükség továbbá a nők közlekedési munkaerő-piaci részvételének növelése, az esetlegesen meglévő akadályok felszámolása, valamint a férfiak és nők közötti egyenlő bánásmódnak a díjazásban és előmenetelben meglévő különbségek kezelése általi biztosítása érdekében;

| 43. | sürgeti a Bizottságot annak biztosítására, hogy a szolgáltatások minden közlekedési piacon történő megnyitásáról szóló javaslata járjon együtt az Unió szociális jogszabályainak megfelelő érvényesítésével, valamint adott esetben támogató intézkedésekkel kerülje el a szociális feltételek közötti egyenlőtlenségeket a különböző tagállamokban; hangsúlyozza, hogy a szolgáltatások minden közlekedési piacon történő megnyitása nem szabad, hogy szociális dömpinghez, a szolgáltatások minőségének romlásához, kevesebb közszolgáltatáshoz, felesleges adminisztratív terhekhez, tisztességtelen üzleti gyakorlatkohoz, vagy a tisztességes verseny torzulásához vezessen; véget kell vetnie továbbá a belső piac töredezettségének, és meg kell akadályoznia monopóliumok létrejöttétvagy a negatív verseny kialakulását a közlekedési dolgozók szociális védelme tekintetében; |
| --- | --- |

43.

sürgeti a Bizottságot annak biztosítására, hogy a szolgáltatások minden közlekedési piacon történő megnyitásáról szóló javaslata járjon együtt az Unió szociális jogszabályainak megfelelő érvényesítésével, valamint adott esetben támogató intézkedésekkel kerülje el a szociális feltételek közötti egyenlőtlenségeket a különböző tagállamokban; hangsúlyozza, hogy a szolgáltatások minden közlekedési piacon történő megnyitása nem szabad, hogy szociális dömpinghez, a szolgáltatások minőségének romlásához, kevesebb közszolgáltatáshoz, felesleges adminisztratív terhekhez, tisztességtelen üzleti gyakorlatkohoz, vagy a tisztességes verseny torzulásához vezessen; véget kell vetnie továbbá a belső piac töredezettségének, és meg kell akadályoznia monopóliumok létrejöttétvagy a negatív verseny kialakulását a közlekedési dolgozók szociális védelme tekintetében;

Versenyképes, hatékony, biztonságos, integrált és interoperábilis közlekedési rendszer

| 44. | hangsúlyozza, hogy a digitalizálás alapvető fontosságú a közlekedési ágazat hatékonyságának és termelékenységének fejlesztéséhez; hangsúlyozza a digitális technológiák nyújtotta lehetőségek jobb kiaknázásának szükségességét és új szállítási szolgáltatások valamint új üzleti és elosztási modellek támogatását a növekedés, a versenyképesség és a munkahelyteremtés elősegítése érdekében; hangsúlyozza, hogy olyan szabályozási keret biztosítására van szükség, amely lehetővé teszi az európai intelligens automatizált közlekedés megvalósítását célzó kísérleti projekteket; e tekintetben megjegyzi, hogy a közlekedési ágazatban a kis- és középvállalkozások, valamint az induló vállalkozások kulcsszerepet játszanak az innováció előmozdításában; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza, hogy a digitalizálás alapvető fontosságú a közlekedési ágazat hatékonyságának és termelékenységének fejlesztéséhez; hangsúlyozza a digitális technológiák nyújtotta lehetőségek jobb kiaknázásának szükségességét és új szállítási szolgáltatások valamint új üzleti és elosztási modellek támogatását a növekedés, a versenyképesség és a munkahelyteremtés elősegítése érdekében; hangsúlyozza, hogy olyan szabályozási keret biztosítására van szükség, amely lehetővé teszi az európai intelligens automatizált közlekedés megvalósítását célzó kísérleti projekteket; e tekintetben megjegyzi, hogy a közlekedési ágazatban a kis- és középvállalkozások, valamint az induló vállalkozások kulcsszerepet játszanak az innováció előmozdításában;

| 45. | felhívja a Bizottságot, hogy a fehér könyv felülvizsgálata során az integrált megközelítést (átjárhatóság, összekapcsolhatóság és intermodalitás) – többek között az ikt-rendszereket – helyezze a középpontba; emlékezteti továbbá a Bizottságot arra, hogy a technológiai fejlesztéseket magatartás-változtatással ötvözze, annak érdekében, hogy egy nagyra törő modális váltást valósíthasson meg, valamint hogy zöld logisztikával, megfelelő mobilitásirányítási eszközökkel és a digitalizáció alkalmazásával kiküszöbölhesse a közlekedési forgalmat; |
| --- | --- |

45.

felhívja a Bizottságot, hogy a fehér könyv felülvizsgálata során az integrált megközelítést (átjárhatóság, összekapcsolhatóság és intermodalitás) – többek között az ikt-rendszereket – helyezze a középpontba; emlékezteti továbbá a Bizottságot arra, hogy a technológiai fejlesztéseket magatartás-változtatással ötvözze, annak érdekében, hogy egy nagyra törő modális váltást valósíthasson meg, valamint hogy zöld logisztikával, megfelelő mobilitásirányítási eszközökkel és a digitalizáció alkalmazásával kiküszöbölhesse a közlekedési forgalmat;

| 46. | hangsúlyozza, hogy a fenntartható európai mobilitási politikának szem előtt kell tartania a közlekedési módok, a folyosók és hálózatok közötti szinergiákat, és összpontosítania kell a fő csomópontok, a városi térségek, az összekapcsolhatósági pontok, valamint az átrakodási platformok és kikötők igényeire; a mobilitásra rendszerként kell tekinteni, nem pedig mint egyedi módok összességére; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza, hogy a fenntartható európai mobilitási politikának szem előtt kell tartania a közlekedési módok, a folyosók és hálózatok közötti szinergiákat, és összpontosítania kell a fő csomópontok, a városi térségek, az összekapcsolhatósági pontok, valamint az átrakodási platformok és kikötők igényeire; a mobilitásra rendszerként kell tekinteni, nem pedig mint egyedi módok összességére;

| 47. | felhív az intermodális egységrakományok szabványosítására, valamint a rakomány biztosítására vonatkozó egységes szabályok bevezetésére a multimodális szállítás optimalizálása és a biztonság növelése érdekében, figyelembe véve a globális szállításban használt egységrakományokat és a szállítási járművek méreteit; |
| --- | --- |

47.

felhív az intermodális egységrakományok szabványosítására, valamint a rakomány biztosítására vonatkozó egységes szabályok bevezetésére a multimodális szállítás optimalizálása és a biztonság növelése érdekében, figyelembe véve a globális szállításban használt egységrakományokat és a szállítási járművek méreteit;

| 48. | hangsúlyozza, hogy valamennyi közlekedéstípus esetében csökkenteni kell a bürokratikus akadályokat; kéri a dokumentumok, valamint az adminisztratív és vámeljárások nagyobb mértékű egyszerűsítését és harmonizálását, amelyeknek praktikusnak, hatékonynak és működőképesnek kell lenniük a logisztikai lánc valamennyi résztvevője számára; kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot egy elektronikus keret létrehozására a multimodális áruszállítás tekintetében (e-Freight), megteremtve a papírmentes, gördülékeny információáramlást a szállítási logisztikai lánc egészében, figyelembe véve a meglévő és jól működő eszközöket és szinergiákat, globális fejlesztéseket és bevált gyakorlatokat; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza, hogy valamennyi közlekedéstípus esetében csökkenteni kell a bürokratikus akadályokat; kéri a dokumentumok, valamint az adminisztratív és vámeljárások nagyobb mértékű egyszerűsítését és harmonizálását, amelyeknek praktikusnak, hatékonynak és működőképesnek kell lenniük a logisztikai lánc valamennyi résztvevője számára; kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot egy elektronikus keret létrehozására a multimodális áruszállítás tekintetében (e-Freight), megteremtve a papírmentes, gördülékeny információáramlást a szállítási logisztikai lánc egészében, figyelembe véve a meglévő és jól működő eszközöket és szinergiákat, globális fejlesztéseket és bevált gyakorlatokat;

| 49. | kéri egy új cél – 2030-ig az EU-n belüli jelenlegi veszélyesáru-szállítás 50 %-ának fenntarthatóbb közlekedési módokra, így a belvízi utakra történő átvitele – , és annak eléréséhez szükséges intézkedések bevezetését, a veszélyes áruk szárazföldi szállításáról szóló, 2008/68/EK irányelvben meghatározott biztonsági rendelkezések teljes körű tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

49.

kéri egy új cél – 2030-ig az EU-n belüli jelenlegi veszélyesáru-szállítás 50 %-ának fenntarthatóbb közlekedési módokra, így a belvízi utakra történő átvitele – , és annak eléréséhez szükséges intézkedések bevezetését, a veszélyes áruk szárazföldi szállításáról szóló, 2008/68/EK irányelvben meghatározott biztonsági rendelkezések teljes körű tiszteletben tartása mellett;

| 50. | kéri a Bizottságot a veszélyes áruk intermodális szállítására vonatkozó jogszabályok összehangolására, biztosítva a különböző közlekedési módok átjárhatóságát; |
| --- | --- |

50.

kéri a Bizottságot a veszélyes áruk intermodális szállítására vonatkozó jogszabályok összehangolására, biztosítva a különböző közlekedési módok átjárhatóságát;

| 51. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy használják ki a fenntartható szállítási rendszer ígéretes koncepcióiban, a csövekben történő áruszállításban és a kerékpáros logisztikában rejlő lehetőségeket, és támogassák e rendszerek kiépítését; |
| --- | --- |

51.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy használják ki a fenntartható szállítási rendszer ígéretes koncepcióiban, a csövekben történő áruszállításban és a kerékpáros logisztikában rejlő lehetőségeket, és támogassák e rendszerek kiépítését;

| 52. | rámutat a közlekedési ágazatnak a turizmus fejlesztésében – különösen az Unió legkülső és jelenleg legnehezebben elérhető régióiban – betöltött alapvető szerepére; |
| --- | --- |

52.

rámutat a közlekedési ágazatnak a turizmus fejlesztésében – különösen az Unió legkülső és jelenleg legnehezebben elérhető régióiban – betöltött alapvető szerepére;

| 53. | hangsúlyozza, hogy az európai csomópontok a világ többi részével kötik össze Európát, és hogy Európának fenn kell tartania a világ minden tájával való közvetlen összeköttetését, az európai társaságok révén közvetlen légi járatokat biztosítva csomópontjaikról a tengerentúli célpontokra, megőrizve az európai légi közlekedési ágazaton belüli álláshelyeket és növekedést; hangsúlyozza, hogy az Unión belüli járatok amellett, hogy mobilitást biztosítanak a belső piacon, gyűjtőjáratokként kulcsszerepet töltenek be az uniós csomópontok összeköttetéseinek fenntartásában; az európai csomópontok erősítése érdekében az EU politikájának hatékony és versenyképes gyűjtőhálózatot kell biztosítania, globálisan versenyképes szintre csökkentve a költségeket, és biztosítva a tisztességes versenyt a harmadik országok fuvarozóival; az uniós tagállamoknak következetes és közös politikára van szükségük ahhoz, hogy ne veszítsenek el még több, Európa, Ázsia és Afrika közötti közvetlen összeköttetést a Perzsa-öbölben és Törökországban található csomópontokkal szemben; ezért arra kéri a Bizottságot, hogy a légi közlekedéssel kapcsolatos valamennyi uniós jogszabályban érvényesítse e célokat, valamint alkalmazza őket a harmadik országokkal folytatott tárgyalások során; |
| --- | --- |

53.

hangsúlyozza, hogy az európai csomópontok a világ többi részével kötik össze Európát, és hogy Európának fenn kell tartania a világ minden tájával való közvetlen összeköttetését, az európai társaságok révén közvetlen légi járatokat biztosítva csomópontjaikról a tengerentúli célpontokra, megőrizve az európai légi közlekedési ágazaton belüli álláshelyeket és növekedést; hangsúlyozza, hogy az Unión belüli járatok amellett, hogy mobilitást biztosítanak a belső piacon, gyűjtőjáratokként kulcsszerepet töltenek be az uniós csomópontok összeköttetéseinek fenntartásában; az európai csomópontok erősítése érdekében az EU politikájának hatékony és versenyképes gyűjtőhálózatot kell biztosítania, globálisan versenyképes szintre csökkentve a költségeket, és biztosítva a tisztességes versenyt a harmadik országok fuvarozóival; az uniós tagállamoknak következetes és közös politikára van szükségük ahhoz, hogy ne veszítsenek el még több, Európa, Ázsia és Afrika közötti közvetlen összeköttetést a Perzsa-öbölben és Törökországban található csomópontokkal szemben; ezért arra kéri a Bizottságot, hogy a légi közlekedéssel kapcsolatos valamennyi uniós jogszabályban érvényesítse e célokat, valamint alkalmazza őket a harmadik országokkal folytatott tárgyalások során;

| 54. | a közlekedési ágazatban az innováció elősegítését célzó, megerősített kutatás- és technológiapolitikára szólít fel; úgy véli, hogy ezt a politikát – amelyet a megfelelő finanszírozásnak kell támogatniaa – valamennyi érdekelt féllel, többek között a polgárokkal és a használók képviselőivel együttműködve kell kidolgozni annak érdekében, hogy meg lehessen érteni az ágazat igényeit és ennek megfelelően javítani lehessen az Unió által – különösen a Horizont 2020 program keretében – nyújtott támogatás elosztásán; úgy véli, hogy elsőbbséget kell biztosítani az egyértelműen európai hozzáadott értéket hordozó projekteknek, amelyek célja a közlekedés dekarbonizációja, az energiahatékony közlekedési módok elősegítése (a gyaloglást és a kerékpározást is ideértve), a szállítói lánc hatékonyságának és átláthatóságának növelése, a közlekedés hozzáférhetőségének, biztonságának és védelmének fokozása, a közlekedésirányítás javítása és az adminisztratív terhek csökkentése; úgy véli, hogy különös figyelmet kell fordítani a forradalmi technológiákra a közlekedés területén, például az automata vagy távirányítású járművekre, mint a drónokra, illetve a vezető nélküli járművekre; |
| --- | --- |

54.

a közlekedési ágazatban az innováció elősegítését célzó, megerősített kutatás- és technológiapolitikára szólít fel; úgy véli, hogy ezt a politikát – amelyet a megfelelő finanszírozásnak kell támogatniaa – valamennyi érdekelt féllel, többek között a polgárokkal és a használók képviselőivel együttműködve kell kidolgozni annak érdekében, hogy meg lehessen érteni az ágazat igényeit és ennek megfelelően javítani lehessen az Unió által – különösen a Horizont 2020 program keretében – nyújtott támogatás elosztásán; úgy véli, hogy elsőbbséget kell biztosítani az egyértelműen európai hozzáadott értéket hordozó projekteknek, amelyek célja a közlekedés dekarbonizációja, az energiahatékony közlekedési módok elősegítése (a gyaloglást és a kerékpározást is ideértve), a szállítói lánc hatékonyságának és átláthatóságának növelése, a közlekedés hozzáférhetőségének, biztonságának és védelmének fokozása, a közlekedésirányítás javítása és az adminisztratív terhek csökkentése; úgy véli, hogy különös figyelmet kell fordítani a forradalmi technológiákra a közlekedés területén, például az automata vagy távirányítású járművekre, mint a drónokra, illetve a vezető nélküli járművekre;

| 55. | hasonló erőfeszítéseket szorgalmaz az oktatás területén is, elősegítve olyan új tanulmányok és képzési folyamatok megjelenését különösen a szakképzésben és a felsőoktatásban, amelyek célja az intelligens mobilitás következtében megjelenő új készségek és szakmák megismertetése; |
| --- | --- |

55.

hasonló erőfeszítéseket szorgalmaz az oktatás területén is, elősegítve olyan új tanulmányok és képzési folyamatok megjelenését különösen a szakképzésben és a felsőoktatásban, amelyek célja az intelligens mobilitás következtében megjelenő új készségek és szakmák megismertetése;

| 56. | hangsúlyozza az uniós kutatási, fejlesztési és innovációs keretprogramok támogatásának fontosságát a tisztább üzemanyagok és a magas szintű technológiai fejlődés megvalósítása érdekében, például a finomított bioüzemanyagok kapcsán; |
| --- | --- |

56.

hangsúlyozza az uniós kutatási, fejlesztési és innovációs keretprogramok támogatásának fontosságát a tisztább üzemanyagok és a magas szintű technológiai fejlődés megvalósítása érdekében, például a finomított bioüzemanyagok kapcsán;

| 57. | a „Célravezető és hatásos szabályozás” (REFIT) elnevezésű program és az európai jogszabályok későbbi értékelései keretében a bürokrácia jelentős csökkentése céljából kéri az európai vezetői engedély és biztonsági feltételek, valamint a közlekedési vonatkozású jelentéstételi kötelezettségek általános felülvizsgálatát; |
| --- | --- |

57.

a „Célravezető és hatásos szabályozás” (REFIT) elnevezésű program és az európai jogszabályok későbbi értékelései keretében a bürokrácia jelentős csökkentése céljából kéri az európai vezetői engedély és biztonsági feltételek, valamint a közlekedési vonatkozású jelentéstételi kötelezettségek általános felülvizsgálatát;

| 58. | felismeri az interferenciamentes rádiófrekvenciák jelentőségét, különösen ami a közúti szállítást végző munkavállalók vezetési és pihenőidejének érvényesítését, valamint az intelligens közlekedési rendszerek kiépítését illeti; felhívja a Bizottságot, hogy ahol szükséges, hozza létre a megfelelő szabályozási keretet; |
| --- | --- |

58.

felismeri az interferenciamentes rádiófrekvenciák jelentőségét, különösen ami a közúti szállítást végző munkavállalók vezetési és pihenőidejének érvényesítését, valamint az intelligens közlekedési rendszerek kiépítését illeti; felhívja a Bizottságot, hogy ahol szükséges, hozza létre a megfelelő szabályozási keretet;

A közlekedés globális dimenziója

| 59. | hangsúlyozza, hogy az európai közlekedési térség megteremtése fontos kiemelt terület, amely nagymértékben függ a valamennyi közlekedési módra, de különösen a légi és tengeri forgalomra kiterjedő – kereskedelmi partnereinkkel minden szállítási mód tekintetében átfogóan megtárgyalt – megállapodások keretében történő nemzetközi elfogadástól, és hogy az Uniónak növelnie kell formáló szerepét az adott területen működő nemzetközi testületekben; |
| --- | --- |

59.

hangsúlyozza, hogy az európai közlekedési térség megteremtése fontos kiemelt terület, amely nagymértékben függ a valamennyi közlekedési módra, de különösen a légi és tengeri forgalomra kiterjedő – kereskedelmi partnereinkkel minden szállítási mód tekintetében átfogóan megtárgyalt – megállapodások keretében történő nemzetközi elfogadástól, és hogy az Uniónak növelnie kell formáló szerepét az adott területen működő nemzetközi testületekben;

| 60. | úgy véli, hogy a 2015-ös párizsi éghajlat-változási konferencia keretében az EU-nak meg kell őriznie vezető szerepét a közlekedés okozta kibocsátások csökkentésére irányuló átfogó erőfeszítésekben azáltal, hogy globális szinten elősegíti a közlekedés dekarbonizációját és a fenntartható közlekedési módok fejlesztését, hozzájárulva ezzel a globális felmelegedés 2 oC alatt tartására irányuló, nemzetközi szinten megállapodott cél eléréséhez; |
| --- | --- |

60.

úgy véli, hogy a 2015-ös párizsi éghajlat-változási konferencia keretében az EU-nak meg kell őriznie vezető szerepét a közlekedés okozta kibocsátások csökkentésére irányuló átfogó erőfeszítésekben azáltal, hogy globális szinten elősegíti a közlekedés dekarbonizációját és a fenntartható közlekedési módok fejlesztését, hozzájárulva ezzel a globális felmelegedés 2 oC alatt tartására irányuló, nemzetközi szinten megállapodott cél eléréséhez;

| 61. | felszólít a tagállamok közötti integráltabb megközelítés kialakítására arra vonatkozóan, hogy milyen lehetőség van a viszonosság elvének alkalmazására a harmadik országokkal fenntartott kereskedelmi kapcsolatainkban, valamint annak megvizsgálására, hogy az Unió közlekedésre vonatkozó finanszírozási politikáján belül a harmadik országokból származó kiegészítő finanszírozás megfelelő eszköz-e; |
| --- | --- |

61.

felszólít a tagállamok közötti integráltabb megközelítés kialakítására arra vonatkozóan, hogy milyen lehetőség van a viszonosság elvének alkalmazására a harmadik országokkal fenntartott kereskedelmi kapcsolatainkban, valamint annak megvizsgálására, hogy az Unió közlekedésre vonatkozó finanszírozási politikáján belül a harmadik országokból származó kiegészítő finanszírozás megfelelő eszköz-e;

| 62. | hangsúlyozza, hogy a közlekedési rendszerünk fejlesztéséhez szükséges nemzetközi erőforrások (olaj, lítium, nemesfémek, bioüzemanyagok) kiaknázása során tiszteletben kell tartani az azon területeken élő emberek jogos érdekeit, ahol ezeknek az erőforrásoknak a kereskedelme zajlik, és ahonnan azokat importálják; |
| --- | --- |

62.

hangsúlyozza, hogy a közlekedési rendszerünk fejlesztéséhez szükséges nemzetközi erőforrások (olaj, lítium, nemesfémek, bioüzemanyagok) kiaknázása során tiszteletben kell tartani az azon területeken élő emberek jogos érdekeit, ahol ezeknek az erőforrásoknak a kereskedelme zajlik, és ahonnan azokat importálják;

Valamennyi közlekedési mód beépítése a hatékonyabb, fenntarthatóbb, versenyképesebb, hozzáférhetőbb, felhasználó- és polgárbarátabb közlekedési rendszerről kialakított elképzelésbe

| 63. | a légi közlekedés tekintetében kéri az alábbiakat:






  — | az európai légi közlekedési ágazatban kialakult versenyhelyzet kihívásainak – az Európa és a világ többi része közötti közvetlen összeköttetés csökkenése, a jövőben növekvő légiforgalomhoz képest korlátozott repülőtéri befogadóképesség, valamint a nem európai légitársaságok járatainak egyre bővülő kínálata – kezelését, |
| --- | --- | --- |

63.

a légi közlekedés tekintetében kéri az alábbiakat:

—

az európai légi közlekedési ágazatban kialakult versenyhelyzet kihívásainak – az Európa és a világ többi része közötti közvetlen összeköttetés csökkenése, a jövőben növekvő légiforgalomhoz képest korlátozott repülőtéri befogadóképesség, valamint a nem európai légitársaságok járatainak egyre bővülő kínálata – kezelését,

| — | a 868/2004/EK rendelet felülvizsgálatát az EU légi közlekedési külkapcsolataiban a tisztességes verseny megőrzése, az uniós légiközlekedési ágazat versenyképességének megerősítése, a kölcsönösség biztosítása és a tisztességtelen gyakorlatok, közöttük a piactorzító támogatások felszámolása érdekében, |
| --- | --- |

—

a 868/2004/EK rendelet felülvizsgálatát az EU légi közlekedési külkapcsolataiban a tisztességes verseny megőrzése, az uniós légiközlekedési ágazat versenyképességének megerősítése, a kölcsönösség biztosítása és a tisztességtelen gyakorlatok, közöttük a piactorzító támogatások felszámolása érdekében,

| — | párbeszéd folytatását az Öböl-menti államokkal, valamint Törökországgal a légi közlekedésről, a pénzügyi átláthatóság fokozása és a tisztességes verseny megóvása érdekében, „a tisztességes versenyről szóló záradékok” beillesztését a légi közlekedési megállapodásokba, részletes rendelkezéseket a támogatásokról, a tisztességtelen gyakorlatokról és a versenyről, valamint hatékony fellépési eszközöket e rendelkezések betartásának elmulasztása esetén, |
| --- | --- |

—

párbeszéd folytatását az Öböl-menti államokkal, valamint Törökországgal a légi közlekedésről, a pénzügyi átláthatóság fokozása és a tisztességes verseny megóvása érdekében, „a tisztességes versenyről szóló záradékok” beillesztését a légi közlekedési megállapodásokba, részletes rendelkezéseket a támogatásokról, a tisztességtelen gyakorlatokról és a versenyről, valamint hatékony fellépési eszközöket e rendelkezések betartásának elmulasztása esetén,

| — | szükség esetén a légi árufuvarozási szolgáltatások piacára történő könnyebb bejutásra vonatkozó rendelkezéseket tartalmazó, új légiközlekedési megállapodások megkötéséhez vezető folyamatok felgyorsítását az Unió fő kereskedelmi partnereivel, mint például a szomszédos országokkal, a BRIC-országokkal, a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségének országaival és Mexikóval, |
| --- | --- |

—

szükség esetén a légi árufuvarozási szolgáltatások piacára történő könnyebb bejutásra vonatkozó rendelkezéseket tartalmazó, új légiközlekedési megállapodások megkötéséhez vezető folyamatok felgyorsítását az Unió fő kereskedelmi partnereivel, mint például a szomszédos országokkal, a BRIC-országokkal, a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségének országaival és Mexikóval,

| — | az Unió és a tagállamok szabályozási és pénzügyi politikáinak felülvizsgálatát az európai légiközlekedési ágazat versenyképességének megerősítése, és a harmadik országokbeli légitársaságokkal szembeni tisztességes verseny biztosítása érdekében; kéri ezért a Bizottságot, hogy ellenőrizzen és szüntessen meg minden olyan egyoldalú uniós rendelkezést, amely torzítja a versenyt, és sürgesse a tagállamokat, hogy ennek megfelelően cselekedjenek a hasonló nemzeti rendelkezések tekintetében, |
| --- | --- |

—

az Unió és a tagállamok szabályozási és pénzügyi politikáinak felülvizsgálatát az európai légiközlekedési ágazat versenyképességének megerősítése, és a harmadik országokbeli légitársaságokkal szembeni tisztességes verseny biztosítása érdekében; kéri ezért a Bizottságot, hogy ellenőrizzen és szüntessen meg minden olyan egyoldalú uniós rendelkezést, amely torzítja a versenyt, és sürgesse a tagállamokat, hogy ennek megfelelően cselekedjenek a hasonló nemzeti rendelkezések tekintetében,

| — | a belső légiközlekedési piac kiteljesítését az akadályok tagállamok általi megszüntetésével azon közösségi fuvarozók vonatkozásában, akik az őket nyilvántartásba vevő tagállamból egy harmadik országba irányuló tevékenyésgüket egy másik uniós tagállamon keresztül kívánják folytatni, |
| --- | --- |

—

a belső légiközlekedési piac kiteljesítését az akadályok tagállamok általi megszüntetésével azon közösségi fuvarozók vonatkozásában, akik az őket nyilvántartásba vevő tagállamból egy harmadik országba irányuló tevékenyésgüket egy másik uniós tagállamon keresztül kívánják folytatni,

| — | az uniós repülőtér-hálózat koherens és hatékony fejlesztését, amelynek elsősorban a főbb repülőterekre („csomópontokra”) kell támaszkodnia, másodsorban pedig azon helyi, vidéki, valamint regionális repülőterek jól ellátott, életképes és támogatott hálózatára, amelyek alapvető fontossággal bírnak az érintett területek növekedésében és fejlesztésében, különös tekintettel a távoli területekre és a legkülső régiókra, amelyek gyakran csak légiközlekedéssel érhetők el; jogszabályi keret kidolgozását a regionális repülőterek fejlesztéséhez és a kiaknázatlan lehetőségeik maximalizálásához, valamint a túlzsúfolt repülőtereken az új infrastruktúrák kiépítéséhez, |
| --- | --- |

—

az uniós repülőtér-hálózat koherens és hatékony fejlesztését, amelynek elsősorban a főbb repülőterekre („csomópontokra”) kell támaszkodnia, másodsorban pedig azon helyi, vidéki, valamint regionális repülőterek jól ellátott, életképes és támogatott hálózatára, amelyek alapvető fontossággal bírnak az érintett területek növekedésében és fejlesztésében, különös tekintettel a távoli területekre és a legkülső régiókra, amelyek gyakran csak légiközlekedéssel érhetők el; jogszabályi keret kidolgozását a regionális repülőterek fejlesztéséhez és a kiaknázatlan lehetőségeik maximalizálásához, valamint a túlzsúfolt repülőtereken az új infrastruktúrák kiépítéséhez,

| — | a TEN-T törzshálózat részét képező uniós finanszírozású projektek prioritásként történő jóváhagyását, |
| --- | --- |

—

a TEN-T törzshálózat részét képező uniós finanszírozású projektek prioritásként történő jóváhagyását,

| — | egy átfogó légiközlekedési csomag alapos előkészítését és gyors elfogadását, amely többek között – tartalmaz: egy biztonsági, biztonságossági és alapjogi normákat garantáló, polgári drónokra vonatkozó új szabályozási keretet, amely ugyanakkor előmozdítja azt a gazdasági potenciált, amelyet a polgári drónok nyújtanak az európai vállalkozásoknak, különösen a kkv-knak és az induló vállalkozásoknak, az EASA-rendelet az EASA nemzeti ügynökségekkel szembeni szerepét tisztázó és azon képességének erősítését célzó felülvizsgálatát, hogy felügyelni tudja a légi közlekedés biztonságát valamennyi tagállamban, ezen belül az EU távoli régióiban, valamint hogy globális szinten támogassa az uniós szabályokat és szabványokat, |
| --- | --- |

—

egy átfogó légiközlekedési csomag alapos előkészítését és gyors elfogadását, amely többek között – tartalmaz: egy biztonsági, biztonságossági és alapjogi normákat garantáló, polgári drónokra vonatkozó új szabályozási keretet, amely ugyanakkor előmozdítja azt a gazdasági potenciált, amelyet a polgári drónok nyújtanak az európai vállalkozásoknak, különösen a kkv-knak és az induló vállalkozásoknak, az EASA-rendelet az EASA nemzeti ügynökségekkel szembeni szerepét tisztázó és azon képességének erősítését célzó felülvizsgálatát, hogy felügyelni tudja a légi közlekedés biztonságát valamennyi tagállamban, ezen belül az EU távoli régióiban, valamint hogy globális szinten támogassa az uniós szabályokat és szabványokat,

| — | minden szükséges tagállami intézkedést az egységes európai égbolt megvalósításának felgyorsítása érdekében az SES 2+ csomag elfogadásával, funkcionális légtérblokkok teljes körű megvalósításával és működésével, valamint a jövőbeli légiforgalmi irányítási rendszer (SESAR) bevezetésével, hogy megszüntesse az uniós légtér töredezettségét a járatkésések csökkentése, a biztonság növelése, valamint a légi közlekedés környezeti hatásának enyhítése céljából, |
| --- | --- |

—

minden szükséges tagállami intézkedést az egységes európai égbolt megvalósításának felgyorsítása érdekében az SES 2+ csomag elfogadásával, funkcionális légtérblokkok teljes körű megvalósításával és működésével, valamint a jövőbeli légiforgalmi irányítási rendszer (SESAR) bevezetésével, hogy megszüntesse az uniós légtér töredezettségét a járatkésések csökkentése, a biztonság növelése, valamint a légi közlekedés környezeti hatásának enyhítése céljából,

| — | a Tanács álláspontjának mihamarabbi elfogadását a légi utasok jogairól szóló 261/2004/EK rendelet és a 2027/97/EK rendelet felülvizsgálatáról, valamint a résidőkiosztásról szóló 95/93/EGK rendelet felülvizsgálatát, |
| --- | --- |

—

a Tanács álláspontjának mihamarabbi elfogadását a légi utasok jogairól szóló 261/2004/EK rendelet és a 2027/97/EK rendelet felülvizsgálatáról, valamint a résidőkiosztásról szóló 95/93/EGK rendelet felülvizsgálatát,

| — | a tárgyalások fokozását a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) égisze alatt a nemzetközi légi közlekedésből származó kibocsátásokat kezelő globális piacalapú mechanizmus kidolgozásáról, |
| --- | --- |

—

a tárgyalások fokozását a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) égisze alatt a nemzetközi légi közlekedésből származó kibocsátásokat kezelő globális piacalapú mechanizmus kidolgozásáról,

| — | a megújuló sugárhajtómű-tüzelőanyagra vonatkozó nemzetközi fenntarthatósági kritériumok bevezetését, |
| --- | --- |

—

a megújuló sugárhajtómű-tüzelőanyagra vonatkozó nemzetközi fenntarthatósági kritériumok bevezetését,

| — | a repüléstechnikai kutatás támogatását és fejlesztését a Horizont 2000 és a Tiszta ég programok keretében új és tisztább – kevésbé zajos és hatékonyabb üzemanyag-felhasználású légi járművekhez vezető – technológiák kidolgozása céljából, a légi járművek új típusainak – mint például a drónok – népszerűsítése, valamint az európai légiközlekedési ágazatban a növekedés elősegítése és a munkahelyteremtés érdekében, |
| --- | --- |

—

a repüléstechnikai kutatás támogatását és fejlesztését a Horizont 2000 és a Tiszta ég programok keretében új és tisztább – kevésbé zajos és hatékonyabb üzemanyag-felhasználású légi járművekhez vezető – technológiák kidolgozása céljából, a légi járművek új típusainak – mint például a drónok – népszerűsítése, valamint az európai légiközlekedési ágazatban a növekedés elősegítése és a munkahelyteremtés érdekében,

| — | a Bizottság és a tagállamok repülésbiztonsági és légiközlekedés-védelmi stratégiájának és politikájának alapos felülvizsgálatát azzal a céllal, hogy az utasok érdekében fokozatosan át lehessen térni egy kockázatalapú megközelítésre, |
| --- | --- |

—

a Bizottság és a tagállamok repülésbiztonsági és légiközlekedés-védelmi stratégiájának és politikájának alapos felülvizsgálatát azzal a céllal, hogy az utasok érdekében fokozatosan át lehessen térni egy kockázatalapú megközelítésre,

| — | az uniós repülésbiztonsági teljesítmény fokozását a repülőgépgyártás, a személyzet képzése és szakszolgálati engedélyezése, a járatüzemeltetés, a légiforgalmi szolgáltatás és a léginavigációs szolgálatok terén, |
| --- | --- |

—

az uniós repülésbiztonsági teljesítmény fokozását a repülőgépgyártás, a személyzet képzése és szakszolgálati engedélyezése, a járatüzemeltetés, a légiforgalmi szolgáltatás és a léginavigációs szolgálatok terén,

| — | azon lehetséges biztonsági intézkedések értékelését, amelyek szükségesek ahhoz, hogy el lehessen kerülni az olyan légi baleseteket, mint ami a Germanwings 9525-ös járatával 2015 márciusában az Alpokban történt, |
| --- | --- |

—

azon lehetséges biztonsági intézkedések értékelését, amelyek szükségesek ahhoz, hogy el lehessen kerülni az olyan légi baleseteket, mint ami a Germanwings 9525-ös járatával 2015 márciusában az Alpokban történt,

| — | a biztonsági és szociális – különösen a repülési és pihenési időre vonatkozó – szabályok szigorítását, és ezáltal a fáradtság elkerülését célzó, valamint az utastéri levegő minőségének javítására irányuló intézkedéseket tartalmazó bizottsági javaslatot, |
| --- | --- |

—

a biztonsági és szociális – különösen a repülési és pihenési időre vonatkozó – szabályok szigorítását, és ezáltal a fáradtság elkerülését célzó, valamint az utastéri levegő minőségének javítására irányuló intézkedéseket tartalmazó bizottsági javaslatot,

| — | a pilótaképző iskolákra vonatkozó összehangolt szabályrendszer kidolgozását és az Unióban dolgozó pilóták repülési idejének nyilvántartását, biztosítva az alkalmazási feltételek hatékonyabb ellenőrzését és értékelését a légiközlekedési ágazatban, |
| --- | --- |

—

a pilótaképző iskolákra vonatkozó összehangolt szabályrendszer kidolgozását és az Unióban dolgozó pilóták repülési idejének nyilvántartását, biztosítva az alkalmazási feltételek hatékonyabb ellenőrzését és értékelését a légiközlekedési ágazatban,

| — | – az általános légi közlekedésre – különösen a repülőgépek és a pilóták számára, illetve a repülési időre – vonatkozó adatok tagállamok általi megosztását az Eurostattal a vonatkozó szabályozás javítása érdekében, különös tekintettel a repülésbiztonságra, |
| --- | --- |

—

– az általános légi közlekedésre – különösen a repülőgépek és a pilóták számára, illetve a repülési időre – vonatkozó adatok tagállamok általi megosztását az Eurostattal a vonatkozó szabályozás javítása érdekében, különös tekintettel a repülésbiztonságra,

| — | a légi közlekedésben érdekelt felek közötti konstruktív szociális párbeszédet a légiközlekedési ágazaton belüli munkakörök megfelelő átalakítását szükségessé tevő új technológiák bevezetéséből eredő új kihívások kezelése érdekében, |
| --- | --- |

—

a légi közlekedésben érdekelt felek közötti konstruktív szociális párbeszédet a légiközlekedési ágazaton belüli munkakörök megfelelő átalakítását szükségessé tevő új technológiák bevezetéséből eredő új kihívások kezelése érdekében,

| — | a szociálisan problemtikus üzleti gyakorlatoknak, mint például az„olcsó lobogók”, valamint az atipikus foglalkoztatás és kiszervezés különböző formáinak elterjedésével szembeni intézkedéseket; az Unióban működési telephellyel rendelkező légitársaságokra vonatkozó nemzeti szociális jogszabályok és kollektív szerződések megfelelő végrehajtásának és alkamazásának biztosítása érdekében a 1008/2008/EK rendelet felülvizsgálatát; a társaság „központi ügyintézési helye” fogalommeghatározásának felülvizsgálatát annak érdekében, hogy megkövetelhető legyen a légitársaságoktól, hogy az adott országban érdemi légiközlekedési tevékenységről tegyenek tanúbizonyságot; a karbantartó technikusok legalább 50 %-ának közvetlen foglalkoztatását megkövetelő EASA-ajánlások kiterjesztését a földi személyzet valamennyi kategóriájára, a pilótákra és a légiutas-kísérőkre; |
| --- | --- |

—

a szociálisan problemtikus üzleti gyakorlatoknak, mint például az„olcsó lobogók”, valamint az atipikus foglalkoztatás és kiszervezés különböző formáinak elterjedésével szembeni intézkedéseket; az Unióban működési telephellyel rendelkező légitársaságokra vonatkozó nemzeti szociális jogszabályok és kollektív szerződések megfelelő végrehajtásának és alkamazásának biztosítása érdekében a 1008/2008/EK rendelet felülvizsgálatát; a társaság „központi ügyintézési helye” fogalommeghatározásának felülvizsgálatát annak érdekében, hogy megkövetelhető legyen a légitársaságoktól, hogy az adott országban érdemi légiközlekedési tevékenységről tegyenek tanúbizonyságot; a karbantartó technikusok legalább 50 %-ának közvetlen foglalkoztatását megkövetelő EASA-ajánlások kiterjesztését a földi személyzet valamennyi kategóriájára, a pilótákra és a légiutas-kísérőkre;

| 64. | a közúti közlekedés tekintetében kéri az alábbiakat:






  — | az elektromos járművek és az alternatív tüzelőanyagok (villamos energia, hidrogén, földgáz (sűrített és cseppfolyósított földgáz, cseppfolyós propán-bután gáz), szintetikus és paraffinos üzemanyagok, valamint fenntartható – különösen hulladék és maradékanyagok feldolgozásával előállított, melaszalapú etanolt tartalmazó – bioüzemanyagok) tekintetében a piac fejlesztését célzó hatékony nemzeti szakpolitikai kereteket, valamint az utántöltésre, illetve a feltöltésre szolgáló megfelelő infrastruktúra gyors kiépítését; a különböző tagállamokban futó projektekben alkalmazott, az alternatív üzemanyagok piacára és a városi elosztásra vonatkozó bevált gyakorlatok cseréjét; az alternatív tüzelőanyagok lehető legszélesebb felhasználásának megvalósítása, valamint az Unió egészében a fenntartható elektromos mobilitás elősegítése érdekében a „Tiszta energiák a közlekedésben: az alternatív üzemanyagok európai stratégiája” című bizottsági közleményben meghatározott stratégia végrehajtására vonatkozó uniós cselekvési tervet; |
| --- | --- | --- |

64.

a közúti közlekedés tekintetében kéri az alábbiakat:

—

az elektromos járművek és az alternatív tüzelőanyagok (villamos energia, hidrogén, földgáz (sűrített és cseppfolyósított földgáz, cseppfolyós propán-bután gáz), szintetikus és paraffinos üzemanyagok, valamint fenntartható – különösen hulladék és maradékanyagok feldolgozásával előállított, melaszalapú etanolt tartalmazó – bioüzemanyagok) tekintetében a piac fejlesztését célzó hatékony nemzeti szakpolitikai kereteket, valamint az utántöltésre, illetve a feltöltésre szolgáló megfelelő infrastruktúra gyors kiépítését; a különböző tagállamokban futó projektekben alkalmazott, az alternatív üzemanyagok piacára és a városi elosztásra vonatkozó bevált gyakorlatok cseréjét; az alternatív tüzelőanyagok lehető legszélesebb felhasználásának megvalósítása, valamint az Unió egészében a fenntartható elektromos mobilitás elősegítése érdekében a „Tiszta energiák a közlekedésben: az alternatív üzemanyagok európai stratégiája” című bizottsági közleményben meghatározott stratégia végrehajtására vonatkozó uniós cselekvési tervet;

| — | a biztonságos tehergépjármű-parkolók területének a 2010-es értékhez képest összesen 40 %-kal történő növelését 2020-ra a transzeurópai közlekedési hálózatban, valamint minőségük és higiéniai színvonaluk javítását, |
| --- | --- |

—

a biztonságos tehergépjármű-parkolók területének a 2010-es értékhez képest összesen 40 %-kal történő növelését 2020-ra a transzeurópai közlekedési hálózatban, valamint minőségük és higiéniai színvonaluk javítását,

| — | az elektronikus útdíjszedési rendszerek átjárhatóságának biztosítására irányuló kezdeményezéseket, |
| --- | --- |

—

az elektronikus útdíjszedési rendszerek átjárhatóságának biztosítására irányuló kezdeményezéseket,

| — | a gépkocsikra vonatkozó különböző úthasználati díjszabási rendszerek, valamint az uniós Szerződésekkel való összeegyeztethetőségük Bizottság általi értékelését, különös tekintettel a lakóhely alapján történő megkülönböztetésmentesség elvére, |
| --- | --- |

—

a gépkocsikra vonatkozó különböző úthasználati díjszabási rendszerek, valamint az uniós Szerződésekkel való összeegyeztethetőségük Bizottság általi értékelését, különös tekintettel a lakóhely alapján történő megkülönböztetésmentesség elvére,

| — | a TEN-T törzshálózat részét képező közúthálózatot kiteljesítését szolgáló uniós finanszírozású infrastrukturális projektek prioritásként történő jóváhagyását, |
| --- | --- |

—

a TEN-T törzshálózat részét képező közúthálózatot kiteljesítését szolgáló uniós finanszírozású infrastrukturális projektek prioritásként történő jóváhagyását,

| — | egy uniós kerékpáros ütemterv beépítését a 2016. évi bizottsági munkaprogramba, |
| --- | --- |

—

egy uniós kerékpáros ütemterv beépítését a 2016. évi bizottsági munkaprogramba,

| — | az új személygépkocsik és kisebb tehergépjárművek átlagos szén-dioxid-kibocsátása tekintetében a 2020 utáni időszakra kötelező határértékeket előíró jogalkotási javaslat előterjesztését világos, hosszú távú kibocsátáscsökkentési pálya fenntartásával, |
| --- | --- |

—

az új személygépkocsik és kisebb tehergépjárművek átlagos szén-dioxid-kibocsátása tekintetében a 2020 utáni időszakra kötelező határértékeket előíró jogalkotási javaslat előterjesztését világos, hosszú távú kibocsátáscsökkentési pálya fenntartásával,

| — | a nehézgépjárművek (tehergépkocsik, autóbuszok és távolsági buszok) üzemanyagfogyasztását és szén-dioxid-kibocsátását pontos, megbízható és költséghatékony módon mérő szimulációs eszköz időben történő kidolgozását, amelyet adott esetben az újonnan nyilvántartásba vett nehézgépjárművek átlagos szén-dioxid-kibocsátása tekintetében kötelező határértékeket előíró jogalkotási javaslat előterjesztése követ, miként ez a személygépkocsik és a kisebb tehergépjárművek esetében is történt; további intézkedéseket a leghatékonyabb járművek piaci terjedésének ösztönzése és az üzemanyag-fogyasztást csökkentő bevált gyakorlatok előmozdítása érdekében, |
| --- | --- |

—

a nehézgépjárművek (tehergépkocsik, autóbuszok és távolsági buszok) üzemanyagfogyasztását és szén-dioxid-kibocsátását pontos, megbízható és költséghatékony módon mérő szimulációs eszköz időben történő kidolgozását, amelyet adott esetben az újonnan nyilvántartásba vett nehézgépjárművek átlagos szén-dioxid-kibocsátása tekintetében kötelező határértékeket előíró jogalkotási javaslat előterjesztése követ, miként ez a személygépkocsik és a kisebb tehergépjárművek esetében is történt; további intézkedéseket a leghatékonyabb járművek piaci terjedésének ösztönzése és az üzemanyag-fogyasztást csökkentő bevált gyakorlatok előmozdítása érdekében,

| — | a nehézgépjárművek üzemanyag-hatékonyságának növelését és szén-dioxid-kibocsátásának csökkentését célzó intézkedéseket, többek között a környezettudatos vezetéssel kapcsolatos képzést, a közlekedési logisztika és intelligens infrastruktúra javítását, valamint alternatív üzemanyagok nagyobb mértékű felhasználását, |
| --- | --- |

—

a nehézgépjárművek üzemanyag-hatékonyságának növelését és szén-dioxid-kibocsátásának csökkentését célzó intézkedéseket, többek között a környezettudatos vezetéssel kapcsolatos képzést, a közlekedési logisztika és intelligens infrastruktúra javítását, valamint alternatív üzemanyagok nagyobb mértékű felhasználását,

| — | a jelenleg használt „új európai menetciklus” helyettesítésére szolgáló, felülvizsgált vizsgálati ciklus bevezetését, a gépjárművek szén-dioxid és szennyezőanyag-kibocsátás mérésére vonatkozó szigorúbb megfelelőséget ellenőrző követelményekkel annak biztosítása érdekében, hogy a gépjárművek kibocsátását és üzemanyag-fogyasztását olyan vizsgálati eljárási eszközzel mérjék, amely a valós járművezetési körülményeket tükrözi, |
| --- | --- |

—

a jelenleg használt „új európai menetciklus” helyettesítésére szolgáló, felülvizsgált vizsgálati ciklus bevezetését, a gépjárművek szén-dioxid és szennyezőanyag-kibocsátás mérésére vonatkozó szigorúbb megfelelőséget ellenőrző követelményekkel annak biztosítása érdekében, hogy a gépjárművek kibocsátását és üzemanyag-fogyasztását olyan vizsgálati eljárási eszközzel mérjék, amely a valós járművezetési körülményeket tükrözi,

| — | a Bizottság haladéktalanul kezdje meg a legnagyobb megengedett össztömegről és méretekről szóló (EU) 2015/719 irányelv felülvizsgálatát, hogy legkésőbb 2020-ig jelentést lehessen benyújtani az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amely figyelembe veszi bizonyos piaci szegmensek – mint például a gépjármű-logisztikai ágazatban alkalmazott speciális személygépjármű-szállítók – sajátosságait, |
| --- | --- |

—

a Bizottság haladéktalanul kezdje meg a legnagyobb megengedett össztömegről és méretekről szóló (EU) 2015/719 irányelv felülvizsgálatát, hogy legkésőbb 2020-ig jelentést lehessen benyújtani az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amely figyelembe veszi bizonyos piaci szegmensek – mint például a gépjármű-logisztikai ágazatban alkalmazott speciális személygépjármű-szállítók – sajátosságait,

| — | szociális kódex elfogadását a közúti fuvarozásban utazó tevékenységet végző munkavállalókra vonatkozóan, a látszólagos önfoglalkoztatás problémájára is kitérve, a nemzetközi közúti fuvarozásban dolgozók jobb figyelembevétele, valamint a tisztességes verseny biztosítása érdekében, |
| --- | --- |

—

szociális kódex elfogadását a közúti fuvarozásban utazó tevékenységet végző munkavállalókra vonatkozóan, a látszólagos önfoglalkoztatás problémájára is kitérve, a nemzetközi közúti fuvarozásban dolgozók jobb figyelembevétele, valamint a tisztességes verseny biztosítása érdekében,

| — | a nemzetközi közúti árufuvarozási piachoz való hozzáférés közös szabályainak (1072/2009/EK rendelet) hatékonyabb végrehajtását, értékelését, és adott esetben egyértelművé tételét, illetve felülvizsgálatát, |
| --- | --- |

—

a nemzetközi közúti árufuvarozási piachoz való hozzáférés közös szabályainak (1072/2009/EK rendelet) hatékonyabb végrehajtását, értékelését, és adott esetben egyértelművé tételét, illetve felülvizsgálatát,

| — | a határokon átnyúló közlekedés területén a nemzeti rendelkezések uniós jogszabályoknak való megfelelését biztosító intézkedéseket, |
| --- | --- |

—

a határokon átnyúló közlekedés területén a nemzeti rendelkezések uniós jogszabályoknak való megfelelését biztosító intézkedéseket,

| — | egy Európai Közúti Közlekedési Ügynökség létrehozásának mérlegelését az uniós jogszabályok megfelelő végrehajtásának biztosítása, valamint a szabványosítás összes tagállamra kiterjedő elősegítése érdekében, |
| --- | --- |

—

egy Európai Közúti Közlekedési Ügynökség létrehozásának mérlegelését az uniós jogszabályok megfelelő végrehajtásának biztosítása, valamint a szabványosítás összes tagállamra kiterjedő elősegítése érdekében,

| — | a munkahelyi körülményekre, szociális és jóléti jogokra, bérekre és társadalmi felelőségvállalásra vonatkozó szabályok jogi egyértelműségét és hatékonyabb végrehajtását biztosító intézkedéseket a magas szintű szociális normák biztosítása érdekében az uniós közúti árufuvarozásban; felhívja a Bizottságot, hogy hozzon intézkedéseket a jogellenes gyakorlatokkal szemben, amelyek tisztességtelen versenyt eredményeznek, és ösztönzik a szociális dömpinget; a közúti árufuvarozásra úgy kell tekinteni, mint egy sajátos ágazatra az ott dolgozók magas fokú mobilitása, valamint a gépjárművezetők azon igénye miatt, hogy a heti pihenőidőt otthon töltsék, |
| --- | --- |

—

a munkahelyi körülményekre, szociális és jóléti jogokra, bérekre és társadalmi felelőségvállalásra vonatkozó szabályok jogi egyértelműségét és hatékonyabb végrehajtását biztosító intézkedéseket a magas szintű szociális normák biztosítása érdekében az uniós közúti árufuvarozásban; felhívja a Bizottságot, hogy hozzon intézkedéseket a jogellenes gyakorlatokkal szemben, amelyek tisztességtelen versenyt eredményeznek, és ösztönzik a szociális dömpinget; a közúti árufuvarozásra úgy kell tekinteni, mint egy sajátos ágazatra az ott dolgozók magas fokú mobilitása, valamint a gépjárművezetők azon igénye miatt, hogy a heti pihenőidőt otthon töltsék,

| — | az uniós belső piaci elvek alkalmazásának kiigazítását, amely ténylegesen elhatárolja a szolgáltatásnyújtás szabadságát a letelepedés szabadságától, melynek célja az, hogy egy vállalat tevékenysége egy olyan tagállamban, ahol nincs székhelye, egyértelműen átmeneti jellegű legyen; |
| --- | --- |

—

az uniós belső piaci elvek alkalmazásának kiigazítását, amely ténylegesen elhatárolja a szolgáltatásnyújtás szabadságát a letelepedés szabadságától, melynek célja az, hogy egy vállalat tevékenysége egy olyan tagállamban, ahol nincs székhelye, egyértelműen átmeneti jellegű legyen;

| 65. | a vasúti közlekedés tekintetében kéri az alábbiakat:






  — | az egységes európai vasúti térség létrehozását a 4. vasúti csomag gyors elfogadásával, a belföldi vasúti személyszállítási piac kiegyensúlyozott megnyitásának, a pályahálózat-működtetők függetlenségének, a szolgáltatásra irányuló közbeszerzési szerződésre kiírt versenypályázatnak, valamint a vasúti biztonságnak és az interoperabilitás legmagasabb fokának biztosításával, illetve az Európai Vasúti Ügynökség számára elegendő humán és pénzügyi forrás biztosításával annak érdekében, hogy az teljes mértékben működőképes legyen, és hogy be tudja tölteni küldetését a járműengedélyezés és biztonsági tanúsítás egyablakos ügyintézésének lehetővé tételével; a 4. vasúti csomagnak magas szintű és hatékony vasúti szolgáltatásokat kell biztosítania, meg kell őriznie a közszolgáltatási kötelezettségek gazdasági egyensúlyát, valamint elő kell segítenie magas szinvonalú munkafeltételek és területi kohézió megteremtését; a csomag elfogadását mielőbbi tagállami átültetésnek és végrehajtásnak kell követnie, |
| --- | --- | --- |

65.

a vasúti közlekedés tekintetében kéri az alábbiakat:

—

az egységes európai vasúti térség létrehozását a 4. vasúti csomag gyors elfogadásával, a belföldi vasúti személyszállítási piac kiegyensúlyozott megnyitásának, a pályahálózat-működtetők függetlenségének, a szolgáltatásra irányuló közbeszerzési szerződésre kiírt versenypályázatnak, valamint a vasúti biztonságnak és az interoperabilitás legmagasabb fokának biztosításával, illetve az Európai Vasúti Ügynökség számára elegendő humán és pénzügyi forrás biztosításával annak érdekében, hogy az teljes mértékben működőképes legyen, és hogy be tudja tölteni küldetését a járműengedélyezés és biztonsági tanúsítás egyablakos ügyintézésének lehetővé tételével; a 4. vasúti csomagnak magas szintű és hatékony vasúti szolgáltatásokat kell biztosítania, meg kell őriznie a közszolgáltatási kötelezettségek gazdasági egyensúlyát, valamint elő kell segítenie magas szinvonalú munkafeltételek és területi kohézió megteremtését; a csomag elfogadását mielőbbi tagállami átültetésnek és végrehajtásnak kell követnie,

| — | a fehér könyv „a versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer megteremtése érdekében kitűzött 10 cél” című részében meghatározott, a 2030 és 2050 közötti modális átállási célkitűzések megvalósítására javasolt, új intézkedéseket tartalmazó vasúti stratégia Bizottság általi elfogadását, |
| --- | --- |

—

a fehér könyv „a versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer megteremtése érdekében kitűzött 10 cél” című részében meghatározott, a 2030 és 2050 közötti modális átállási célkitűzések megvalósítására javasolt, új intézkedéseket tartalmazó vasúti stratégia Bizottság általi elfogadását,

| — | szilárd, elégséges, átlátható és kiszámítható hosszú távú finanszírozást egyszerűsített szabályokkal és eljárásokkal az uniós támogatáshoz való hozzáféréshez, a nemzeti és határokon átnyúló vasúti infrastruktúra minőségének és kapacitásának javítása érdekében, a meglévő infrastruktúra karbantartásának és korszerűsítésének elsőbbségben részesítését, valamint annak lehetővé tételét, hogy a vasúti árufuvarozók és a vasúti személyszállítók megbízható, biztonságos, elérhető és fenntartható szolgáltatásokat nyújtsanak, |
| --- | --- |

—

szilárd, elégséges, átlátható és kiszámítható hosszú távú finanszírozást egyszerűsített szabályokkal és eljárásokkal az uniós támogatáshoz való hozzáféréshez, a nemzeti és határokon átnyúló vasúti infrastruktúra minőségének és kapacitásának javítása érdekében, a meglévő infrastruktúra karbantartásának és korszerűsítésének elsőbbségben részesítését, valamint annak lehetővé tételét, hogy a vasúti árufuvarozók és a vasúti személyszállítók megbízható, biztonságos, elérhető és fenntartható szolgáltatásokat nyújtsanak,

| — | azon okok részletes elemzését, hogy az egységes európai vasúti térség tagállamok határain átnyúló szakaszait miért jellemzi nagyszámú hiányzó kapcsolódási pont; intézkedéseket és ösztönzést kér a Bizottságtól a határokon átnyúló azon helyi, regionális és nemzeti vasúti összeköttetések sürgős újjáélesztéséhez, melyek a második világháború alatt, illetve a háború utáni időkben elbontottak vagy elhagytak, annak ellenére, hogy azok a köz gazdasági érdekét, illetve hasznát szolgálták volna, valamint a tervezett, de nem befejezett összeköttetések sürgős megépítését a jelenlegi szűk keresztmetszetek és a határokon átnyúló régiók hiányzó kapcsolódási pontjainak felszámolása céljából; a nemzeti törzshálózatba és az európai folyosókba kapcsolódó mellékvasútvonalak újjáélesztését és karbantartását; a használaton kívüli hálózatok számára olyan új funkciók meghatározását célzó kezdeményezéseket, mint például az áruszállítás vagy az új, turisztikai jellegű szolgáltatásnyújtás, |
| --- | --- |

—

azon okok részletes elemzését, hogy az egységes európai vasúti térség tagállamok határain átnyúló szakaszait miért jellemzi nagyszámú hiányzó kapcsolódási pont; intézkedéseket és ösztönzést kér a Bizottságtól a határokon átnyúló azon helyi, regionális és nemzeti vasúti összeköttetések sürgős újjáélesztéséhez, melyek a második világháború alatt, illetve a háború utáni időkben elbontottak vagy elhagytak, annak ellenére, hogy azok a köz gazdasági érdekét, illetve hasznát szolgálták volna, valamint a tervezett, de nem befejezett összeköttetések sürgős megépítését a jelenlegi szűk keresztmetszetek és a határokon átnyúló régiók hiányzó kapcsolódási pontjainak felszámolása céljából; a nemzeti törzshálózatba és az európai folyosókba kapcsolódó mellékvasútvonalak újjáélesztését és karbantartását; a használaton kívüli hálózatok számára olyan új funkciók meghatározását célzó kezdeményezéseket, mint például az áruszállítás vagy az új, turisztikai jellegű szolgáltatásnyújtás,

| — | a TEN-T törzshálózat részét képező vasúthálózatot kiteljesítő uniós finanszírozású infrastrukturális projektek és a CEF keretében jóváhagyott projektek prioritásként történő jóváhagyását, |
| --- | --- |

—

a TEN-T törzshálózat részét képező vasúthálózatot kiteljesítő uniós finanszírozású infrastrukturális projektek és a CEF keretében jóváhagyott projektek prioritásként történő jóváhagyását,

| — | a Bizottság szerepének bővítését a TEN-T vasúti folyosók hatékony és gyors befejezése érdekében, amelyeket a tagállamok megterveztek, azonban megvalósításukat társadalmi és gazdasági hasznosságuk ellenére elhalasztották, |
| --- | --- |

—

a Bizottság szerepének bővítését a TEN-T vasúti folyosók hatékony és gyors befejezése érdekében, amelyeket a tagállamok megterveztek, azonban megvalósításukat társadalmi és gazdasági hasznosságuk ellenére elhalasztották,

| — | a nemzeti és nemzetközi éjszakai vasúti szolgáltatások folyamatos támogatásának szociális, gazdasági és környezeti előnyeiről szóló tényfeltáró tanulmányt, valamint, amennyiben indokolt, az említett szolgáltatások és a határokon átnyúló helyközi összeköttetések újjáélesztését, például közszolgáltatási kötelezettségek vagy közbeszerzések keretében, |
| --- | --- |

—

a nemzeti és nemzetközi éjszakai vasúti szolgáltatások folyamatos támogatásának szociális, gazdasági és környezeti előnyeiről szóló tényfeltáró tanulmányt, valamint, amennyiben indokolt, az említett szolgáltatások és a határokon átnyúló helyközi összeköttetések újjáélesztését, például közszolgáltatási kötelezettségek vagy közbeszerzések keretében,

| — | a tagállamok, a Bizottság és a vasúti szereplők által a Shift2rail közös vállalkozás végrehajtásához szükséges lépéseket a fejlettebb technológiáknak az innovatív vasúti megoldásokba történő gyorsabb integrálása, a vasúti közlekedés vonzerejének növelése, valamint az európai vasúti ágazat pozíciójának megerősítése érdekében, |
| --- | --- |

—

a tagállamok, a Bizottság és a vasúti szereplők által a Shift2rail közös vállalkozás végrehajtásához szükséges lépéseket a fejlettebb technológiáknak az innovatív vasúti megoldásokba történő gyorsabb integrálása, a vasúti közlekedés vonzerejének növelése, valamint az európai vasúti ágazat pozíciójának megerősítése érdekében,

| — | a ténylegesen átjárható európai vasúthálózat megteremtését szolgáló intézkedéseket, a tartósan fennálló műszaki akadályok csökkentését és a vonatok különböző rakszelvényekre méretezett vasúti pályákon történő közlekedését lehetővé tevő műszaki megoldások elősegítését, valamint annak biztosítását, hogy a különböző uniós magassági korlátozások ne jelentsenek további akadályt, |
| --- | --- |

—

a ténylegesen átjárható európai vasúthálózat megteremtését szolgáló intézkedéseket, a tartósan fennálló műszaki akadályok csökkentését és a vonatok különböző rakszelvényekre méretezett vasúti pályákon történő közlekedését lehetővé tevő műszaki megoldások elősegítését, valamint annak biztosítását, hogy a különböző uniós magassági korlátozások ne jelentsenek további akadályt,

| — | az Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszer (ERTMS) – többek között az ennek megfelelő mozdonyfedélzeti berendezések – prioritást élvező alkalmazását a TEN-T törzshálózat valamennyi folyosóján, |
| --- | --- |

—

az Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszer (ERTMS) – többek között az ennek megfelelő mozdonyfedélzeti berendezések – prioritást élvező alkalmazását a TEN-T törzshálózat valamennyi folyosóján,

| — | a versenyképes árufuvarozást szolgáló nemzetközi vasúti folyosók kiépítésére vonatkozó 913/2010/EU rendelet gyors végrehajtását, valamint e folyosók koordinációjához szükséges egyablakos ügyintézőhelyek kialakítását és tökéletesítését, |
| --- | --- |

—

a versenyképes árufuvarozást szolgáló nemzetközi vasúti folyosók kiépítésére vonatkozó 913/2010/EU rendelet gyors végrehajtását, valamint e folyosók koordinációjához szükséges egyablakos ügyintézőhelyek kialakítását és tökéletesítését,

| — | a vasúti szállítással járó zaj csökkentését a teherszállító vagonok utólagos átszerelése révén, valamint a vasúti infrastruktúrának a célzott közfinanszírozás révén történő javításával; az arra irányuló bizottsági javaslattételt, hogy 2020-ig Unió-szerte tiltsák be a túlságosan zajos tehervagonokat, |
| --- | --- |

—

a vasúti szállítással járó zaj csökkentését a teherszállító vagonok utólagos átszerelése révén, valamint a vasúti infrastruktúrának a célzott közfinanszírozás révén történő javításával; az arra irányuló bizottsági javaslattételt, hogy 2020-ig Unió-szerte tiltsák be a túlságosan zajos tehervagonokat,

| — | a nemzeti és nemzetközi vasúti közlekedés integrált jegyértékesítési rendszerének kiépítését és megvalósítását, valamint a határokon átnyúló vasúton utazó személyekre alkalmazandó járulékos díjak eltörlését, |
| --- | --- |

—

a nemzeti és nemzetközi vasúti közlekedés integrált jegyértékesítési rendszerének kiépítését és megvalósítását, valamint a határokon átnyúló vasúton utazó személyekre alkalmazandó járulékos díjak eltörlését,

| — | azon korlátok eltávolítását, amelyek akadályozzák az európai vasúti ágazat (vasúti járművek, vasúti pályahálózat és jelzőrendszerek gyártói) részvételét a nem uniós országokban kiírt közbeszerzési pályázatokon; |
| --- | --- |

—

azon korlátok eltávolítását, amelyek akadályozzák az európai vasúti ágazat (vasúti járművek, vasúti pályahálózat és jelzőrendszerek gyártói) részvételét a nem uniós országokban kiírt közbeszerzési pályázatokon;

| 66. | a tengeri közlekedés tekintetében kéri az alábbiakat:






  — | az uniós kikötők között közlekedő hajókra vonatkozó formaságok megkönnyítését szolgáló intézkedéseket egy valódi korlátok nélküli európai tengeri szállítási térség („kék övezet”) létrehozása céljából, |
| --- | --- | --- |

66.

a tengeri közlekedés tekintetében kéri az alábbiakat:

—

az uniós kikötők között közlekedő hajókra vonatkozó formaságok megkönnyítését szolgáló intézkedéseket egy valódi korlátok nélküli európai tengeri szállítási térség („kék övezet”) létrehozása céljából,

| — | a tengerészeti és a vámhatóságok közötti kapcsolatok jobb összehangolását minden szinten, az információáramlás folyamatosságának biztosítása, valamint a szükségtelen adminisztratív terhek és vámügyi formaságok csökkentése érdekében, |
| --- | --- |

—

a tengerészeti és a vámhatóságok közötti kapcsolatok jobb összehangolását minden szinten, az információáramlás folyamatosságának biztosítása, valamint a szükségtelen adminisztratív terhek és vámügyi formaságok csökkentése érdekében,

| — | a transzeurópai közlekedési hálózat részeként a tengeri gyorsforgalmi utak kínálta lehetőségek kibontakoztatását szolgáló intézkedéseket, |
| --- | --- |

—

a transzeurópai közlekedési hálózat részeként a tengeri gyorsforgalmi utak kínálta lehetőségek kibontakoztatását szolgáló intézkedéseket,

| — | a vonzó, biztonságos és fenntartható minőségi tengeri szállítás fenntartását és továbbfejlesztését, valamint a nyitott tengeri piacokat és a rakományokhoz való korlátozások nélküli hozzáférést szolgáló további intézkedéseket, |
| --- | --- |

—

a vonzó, biztonságos és fenntartható minőségi tengeri szállítás fenntartását és továbbfejlesztését, valamint a nyitott tengeri piacokat és a rakományokhoz való korlátozások nélküli hozzáférést szolgáló további intézkedéseket,

| — | a kikötői átjárók és logisztikai rendszerek nagy hajókhoz igazításának támogatására és összehangolására, valamint a jobb kikötői összeköttetések előmozdítására szolgáló intézkedéseket, különösen a vasúti és a belvízi szállítás révén; a kikötői beruházások megkönnyítését a különféle uniós finanszírozási források mozgósítása révén az uniós kikötők kapacitásának növelése, a meglévő infrastruktúra korszerűsítése, multimodális állomások kifejlesztése, valamint intelligens közlekedési rendszereket használó intelligens kikötők és intelligens kikötővárosok létrehozásának elősegítése érdekében; a tengeri – különösen a földközi-tengeri és a fekete-tengeri – kikötői infrastruktúra fejlesztését szolgáló intézkedéseket a szárazföldi árufuvarozásról a tengeri áruszállításra történő áttérés érdekében e területeken, |
| --- | --- |

—

a kikötői átjárók és logisztikai rendszerek nagy hajókhoz igazításának támogatására és összehangolására, valamint a jobb kikötői összeköttetések előmozdítására szolgáló intézkedéseket, különösen a vasúti és a belvízi szállítás révén; a kikötői beruházások megkönnyítését a különféle uniós finanszírozási források mozgósítása révén az uniós kikötők kapacitásának növelése, a meglévő infrastruktúra korszerűsítése, multimodális állomások kifejlesztése, valamint intelligens közlekedési rendszereket használó intelligens kikötők és intelligens kikötővárosok létrehozásának elősegítése érdekében; a tengeri – különösen a földközi-tengeri és a fekete-tengeri – kikötői infrastruktúra fejlesztését szolgáló intézkedéseket a szárazföldi árufuvarozásról a tengeri áruszállításra történő áttérés érdekében e területeken,

| — | arra vonatkozó biztosítékot, hogy a törzshálózat tengeri kikötőit 2030-ig összekötik a transzeurópai közlekedési hálózat vasúti és közúti – és ahol lehetséges belvízi – közlekedési infrastruktúrájával, kivéve, ha ezt fizikai akadályok lehetetlenné teszik, |
| --- | --- |

—

arra vonatkozó biztosítékot, hogy a törzshálózat tengeri kikötőit 2030-ig összekötik a transzeurópai közlekedési hálózat vasúti és közúti – és ahol lehetséges belvízi – közlekedési infrastruktúrájával, kivéve, ha ezt fizikai akadályok lehetetlenné teszik,

| — | a kikötőknek nyújtott állami támogatásokra vonatkozó szabályok egyértelműbb és koherens alkalmazását a gyakorlatias, kiszámítható és stabil, a hosszú távú kikötői beruházásokat lehetővé tevő környezet létrehozása, az adminisztratív terhek csökkentése és az eljárások időtartamának minimalizálása érdekében, |
| --- | --- |

—

a kikötőknek nyújtott állami támogatásokra vonatkozó szabályok egyértelműbb és koherens alkalmazását a gyakorlatias, kiszámítható és stabil, a hosszú távú kikötői beruházásokat lehetővé tevő környezet létrehozása, az adminisztratív terhek csökkentése és az eljárások időtartamának minimalizálása érdekében,

| — | a kikötői szolgáltatások piacához való hozzáférés keretét létrehozó és a kikötők pénzügyi átláthatóságát megteremtő rendeletre irányuló bizottsági javaslat előrehaladását a kikötői szolgáltatások modernizálása, illetve minőségének és hatékonyságának fejlesztése, a verseny erősítése, valamint a kikötői beruházások ösztönzését célzó keretfeltételek megteremtése érdekében, |
| --- | --- |

—

a kikötői szolgáltatások piacához való hozzáférés keretét létrehozó és a kikötők pénzügyi átláthatóságát megteremtő rendeletre irányuló bizottsági javaslat előrehaladását a kikötői szolgáltatások modernizálása, illetve minőségének és hatékonyságának fejlesztése, a verseny erősítése, valamint a kikötői beruházások ösztönzését célzó keretfeltételek megteremtése érdekében,

| — | a fehér könyvben kitűzött, a tengeri bunkerolajból származó uniós szén-dioxid-kibocsátás 2050-re legalább 40 %-kal történő csökkentésére vonatkozó célkitűzés megvalósítására a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) által kötelezővé tett globális cél felállítását, amit egy 2030-ra kitűzött uniós középtávú célnak is támogatnia kell; a tárgyalások fokozását a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet égisze alatt egy nemzetközi tengeri közlekedésből származó kibocsátásokat kezelő globális piacalapú mechanizmus, mint például egy kibocsátásokra vonatkozó árszabási mechanizmus kidolgozásáról; amennyiben nemzetközi megállapodás születik az üvegházhatásúgáz-kibocsátások nyomonkövetésének, jelentésének és hitelesítésének globális rendszeréről, vagy a tengeri közlekedésből eredő üvegházhatásúgáz-kibocsátások csökkentését célzó globális intézkedésekről, az (EU) 2015/757 rendelet Bizottság általi felülvizsgálatát, és szükség esetén javaslatot a rendelet módosítására annak érdekében, hogy összehangolja azt a nemzetközi megállapodással, |
| --- | --- |

—

a fehér könyvben kitűzött, a tengeri bunkerolajból származó uniós szén-dioxid-kibocsátás 2050-re legalább 40 %-kal történő csökkentésére vonatkozó célkitűzés megvalósítására a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) által kötelezővé tett globális cél felállítását, amit egy 2030-ra kitűzött uniós középtávú célnak is támogatnia kell; a tárgyalások fokozását a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet égisze alatt egy nemzetközi tengeri közlekedésből származó kibocsátásokat kezelő globális piacalapú mechanizmus, mint például egy kibocsátásokra vonatkozó árszabási mechanizmus kidolgozásáról; amennyiben nemzetközi megállapodás születik az üvegházhatásúgáz-kibocsátások nyomonkövetésének, jelentésének és hitelesítésének globális rendszeréről, vagy a tengeri közlekedésből eredő üvegházhatásúgáz-kibocsátások csökkentését célzó globális intézkedésekről, az (EU) 2015/757 rendelet Bizottság általi felülvizsgálatát, és szükség esetén javaslatot a rendelet módosítására annak érdekében, hogy összehangolja azt a nemzetközi megállapodással,

| — | a z SOx-kibocsátás-ellenőrzési területekre alkalmazandó, a tengeri hajózásban használatos tüzelőanyagokra vonatkozó kén határértékeknek, valamint a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet megfelelő szabályainak az európai tengeri térség egészére történő kiterjesztése megfontolását, |
| --- | --- |

—

a z SOx-kibocsátás-ellenőrzési területekre alkalmazandó, a tengeri hajózásban használatos tüzelőanyagokra vonatkozó kén határértékeknek, valamint a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet megfelelő szabályainak az európai tengeri térség egészére történő kiterjesztése megfontolását,

| — | kibocsátáscsökkentési technológiák és energiahatékonysági intézkedések előmozdítását pénzügyi ösztönzők és célzott támogató intézkedések révén, különösen az alternatív üzemanyagok felhasználására összpontosítva, valamint a lassú hajózást célzó intézkedések elősegítését, amelyek a tapasztalatok alapján képesek jelentősen csökkenteni az üzemanyag-fogyasztást és az üvegházhatásúgáz-kibocsátást, |
| --- | --- |

—

kibocsátáscsökkentési technológiák és energiahatékonysági intézkedések előmozdítását pénzügyi ösztönzők és célzott támogató intézkedések révén, különösen az alternatív üzemanyagok felhasználására összpontosítva, valamint a lassú hajózást célzó intézkedések elősegítését, amelyek a tapasztalatok alapján képesek jelentősen csökkenteni az üzemanyag-fogyasztást és az üvegházhatásúgáz-kibocsátást,

| — | az alternatív üzemanyagok kikötői és belvízi infrastruktúrájának kiépítését támogató fellépéseket, egyebek mellett LNG-vételező berendezések és part menti villamosenergia-létesítmények biztosítását, |
| --- | --- |

—

az alternatív üzemanyagok kikötői és belvízi infrastruktúrájának kiépítését támogató fellépéseket, egyebek mellett LNG-vételező berendezések és part menti villamosenergia-létesítmények biztosítását,

| — | jogalkotási javaslatot az utasszállító hajókra vonatkozó biztonsági jogszabályok korszerűsítése érdekében; a harmadik tengerbiztonsági csomag jobb végrehajtását, és adott esetben felülvizsgálatát a tengeri balesetek megelőzésének és következményei kezelésének hatékonyabbá tétele érdekében, |
| --- | --- |

—

jogalkotási javaslatot az utasszállító hajókra vonatkozó biztonsági jogszabályok korszerűsítése érdekében; a harmadik tengerbiztonsági csomag jobb végrehajtását, és adott esetben felülvizsgálatát a tengeri balesetek megelőzésének és következményei kezelésének hatékonyabbá tétele érdekében,

| — | a tengeren elveszett konténerek terjedő jelenségével szembeni fellépést szolgáló felelősségi és kártérítési rendszer pontos meghatározására irányuló jogalkotási javaslatot az elveszett konténerek tulajdonosainak azonosítását lehetővé tevő rendszer alapján; |
| --- | --- |

—

a tengeren elveszett konténerek terjedő jelenségével szembeni fellépést szolgáló felelősségi és kártérítési rendszer pontos meghatározására irányuló jogalkotási javaslatot az elveszett konténerek tulajdonosainak azonosítását lehetővé tevő rendszer alapján;

| 67. | a belvízi hajózás tekintetében kéri az alábbiakat:






  — | megfelelő keret létrehozását a belvízi hajózás belső piacának optimalizálása érdekében, valamint a belvízi hajózás fokozottabb használatát akadályozó tényezők felszámolását, |
| --- | --- | --- |

67.

a belvízi hajózás tekintetében kéri az alábbiakat:

—

megfelelő keret létrehozását a belvízi hajózás belső piacának optimalizálása érdekében, valamint a belvízi hajózás fokozottabb használatát akadályozó tényezők felszámolását,

| — | a Naiades II cselekvési program maradéktalan végrehajtását, különös tekintettel az infrastruktúrára, a folyami tájékoztató szolgáltatások kiépítésére és az innovációra; a program értékelését 2017-ig, valamint adott esetben a javasolt intézkedések kiigazítását a programban kitűzött célok elérésének biztosítása érdekében, |
| --- | --- |

—

a Naiades II cselekvési program maradéktalan végrehajtását, különös tekintettel az infrastruktúrára, a folyami tájékoztató szolgáltatások kiépítésére és az innovációra; a program értékelését 2017-ig, valamint adott esetben a javasolt intézkedések kiigazítását a programban kitűzött célok elérésének biztosítása érdekében,

| — | a TEN-T törzshálózat részét képező belvízi utakkal kapcsolatos uniós finanszírozású projektek jóváhagyását, |
| --- | --- |

—

a TEN-T törzshálózat részét képező belvízi utakkal kapcsolatos uniós finanszírozású projektek jóváhagyását,

| — | a TEN-T törzshálózati folyosóinak részét képező belvízi útvonalak 2025-ig megvalósítandó megfelelő felújítását és egész éves karbantartását, valamint a szűk keresztmetszetek eltávolítását az uniós környezetvédelmi jogszabályoknak megfelelően, a szolgáltatások megfelelő színvonalának megőrzése érdekében, |
| --- | --- |

—

a TEN-T törzshálózati folyosóinak részét képező belvízi útvonalak 2025-ig megvalósítandó megfelelő felújítását és egész éves karbantartását, valamint a szűk keresztmetszetek eltávolítását az uniós környezetvédelmi jogszabályoknak megfelelően, a szolgáltatások megfelelő színvonalának megőrzése érdekében,

| — | a Bizottság és a tagállamok részéről nagyobb támogatást a belvízi hajózás területén az innováció Horizont 2020 program és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz keretén belüli előmozdítása, az alternatív tüzelőanyagok használata, valamint a flotta műszaki és környezetvédelmi korszerűsítését az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése céljából, |
| --- | --- |

—

a Bizottság és a tagállamok részéről nagyobb támogatást a belvízi hajózás területén az innováció Horizont 2020 program és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz keretén belüli előmozdítása, az alternatív tüzelőanyagok használata, valamint a flotta műszaki és környezetvédelmi korszerűsítését az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése céljából,

| — | a belvízi közlekedés beillesztését a multimodális közlekedési és logisztikai láncba, valamint a fenntartható városi mobilitási tervekbe és politikákba a belvízi utak által keresztezett európai városokban, továbbá a belvízi kikötők szerepének erősítését a városi áruelosztásban, |
| --- | --- |

—

a belvízi közlekedés beillesztését a multimodális közlekedési és logisztikai láncba, valamint a fenntartható városi mobilitási tervekbe és politikákba a belvízi utak által keresztezett európai városokban, továbbá a belvízi kikötők szerepének erősítését a városi áruelosztásban,

| — | a közösségi belvízi közlekedésre vonatkozó harmonizált folyami információs szolgáltatásokról (RIS) szóló 2005/44/EK irányelv sürgős felülvizsgálatát a nevezett szolgáltatások 2020-ig történő maradéktalan megvalósítása, valamint más intelligens szállítási együttműködési rendszerekhez csatlakoztatása érdekében, |
| --- | --- |

—

a közösségi belvízi közlekedésre vonatkozó harmonizált folyami információs szolgáltatásokról (RIS) szóló 2005/44/EK irányelv sürgős felülvizsgálatát a nevezett szolgáltatások 2020-ig történő maradéktalan megvalósítása, valamint más intelligens szállítási együttműködési rendszerekhez csatlakoztatása érdekében,

| — | a Rajna és a Duna irányítási és szabályozási rendszereinek szükség szerinti közelítését annak érdekében, hogy Európa fő belvízi útvonalain hatékony, multimodális és fenntartható közlekedési rendszert lehessen kiépíteni, |
| --- | --- |

—

a Rajna és a Duna irányítási és szabályozási rendszereinek szükség szerinti közelítését annak érdekében, hogy Európa fő belvízi útvonalain hatékony, multimodális és fenntartható közlekedési rendszert lehessen kiépíteni,

| — | a Bizottság bevonását az uniós alapok elosztásába, valamint a Duna régióra vonatkozó uniós stratégia részét képező projektek összehangolásába és végrehajtásába, |
| --- | --- |

—

a Bizottság bevonását az uniós alapok elosztásába, valamint a Duna régióra vonatkozó uniós stratégia részét képező projektek összehangolásába és végrehajtásába,

| — | jogalkotási javaslatot a belvízi hajózási szakmai képesítések elismerése és korszerűsítése tekintetében, valamint azon intézkedések megfontolását, amelyekkel több fiatalt lehetne ehhez az ágazathoz vonzani; |
| --- | --- |

—

jogalkotási javaslatot a belvízi hajózási szakmai képesítések elismerése és korszerűsítése tekintetében, valamint azon intézkedések megfontolását, amelyekkel több fiatalt lehetne ehhez az ágazathoz vonzani;

o

o o

| 68. | kéri a Bizottságot, hogy a fehér könyv felülvizsgálata során, valamint a közlekedéssel kapcsolatos jövőbeli kezdeményezéseiben vegye tekintetbe az ezen állásfoglalásban tartalmazott javaslatokat; |
| --- | --- |

68.

kéri a Bizottságot, hogy a fehér könyv felülvizsgálata során, valamint a közlekedéssel kapcsolatos jövőbeli kezdeményezéseiben vegye tekintetbe az ezen állásfoglalásban tartalmazott javaslatokat;

| 69. | sürgeti a Bizottságot, hogy kövesse nyomon a fehér könyvben kitűzött célok megvalósítása terén elért előrehaladást, és ötévente készítsen jelentést a fehér könyv végrehajtásáról; |
| --- | --- |

69.

sürgeti a Bizottságot, hogy kövesse nyomon a fehér könyvben kitűzött célok megvalósítása terén elért előrehaladást, és ötévente készítsen jelentést a fehér könyv végrehajtásáról;

| 70. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

70.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 168. E, 2013.6.14., 72. o.

(2)  HL C 351. E, 2011.12.2., 13. o.

(3)  HL C 175. E, 2008.7.10., 556. o.

(4)  HL C 43. E, 2004.2.19., 250. o.

(5)  HL C 56. E, 2013.2.26., 54. o.

(6)  A hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. november 19-i 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 4. cikkének megfelelően.

(7)  Az Európai Bizottság „Közúti közlekedésbiztonság az Európai Unióban” című, 2015. márciusi jelentése.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0094.

---

| 22.9.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/173 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/173

---

P8_TA(2015)0311

Női karrierlehetőségek a tudomány területén és az egyetemeken

Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i állásfoglalása a nők karrierlehetőségeiről a tudomány területén és az egyetemeken, valamint az általuk tapasztalt üvegplafonról (2014/2251(INI))

(2017/C 316/17)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. és 3. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 8., 10., 19. és 157. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. és 3. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 8., 10., 19. és 157. cikkére,

| — | tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló 1979. évi ENSZ-egyezményre (CEDAW), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló 1979. évi ENSZ-egyezményre (CEDAW),

| — | tekintettel a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel „A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégia – 2010–2015” című, 2010. szeptember 21-i bizottsági közleményre (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégia – 2010–2015” című, 2010. szeptember 21-i bizottsági közleményre (COM(2010)0491),

| — | tekintettel „A nők és a férfiak közötti egyenlőség iránti fokozott elkötelezettség – A nők chartája” című, 2010. március 5-i bizottsági közleményre (COM(2010)0078), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők és a férfiak közötti egyenlőség iránti fokozott elkötelezettség – A nők chartája” című, 2010. március 5-i bizottsági közleményre (COM(2010)0078),

| — | tekintettel az Európai Tanács által 2011. március 7-én elfogadott, a nemek közötti egyenlőségről szóló európai paktumra (2011–2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács által 2011. március 7-én elfogadott, a nemek közötti egyenlőségről szóló európai paktumra (2011–2020),

| — | tekintettel az „Európai Kutatási Térség 2014. évi jelentés az elért eredményekről” című, 2014. szeptember 15-i bizottsági közleményre (COM(2014)0575), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európai Kutatási Térség 2014. évi jelentés az elért eredményekről” című, 2014. szeptember 15-i bizottsági közleményre (COM(2014)0575),

| — | tekintettel „A nők és a tudomány: a nők mobilizálása az európai kutatások gazdagítására” című, 1999. február 17-i bizottsági közleményre (COM(1999)0076), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők és a tudomány: a nők mobilizálása az európai kutatások gazdagítására” című, 1999. február 17-i bizottsági közleményre (COM(1999)0076),

| — | tekintettel a „Megerősített partnerség az Európai Kutatási Térségben a kiválóság és a növekedés támogatására” című, 2012. július 17-i bizottsági közleményre (COM(2012)0392), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Megerősített partnerség az Európai Kutatási Térségben a kiválóság és a növekedés támogatására” című, 2012. július 17-i bizottsági közleményre (COM(2012)0392),

| — | tekintettel a Bizottságnak a Helsinki Csoport (a Bizottság nemek közötti egyenlőséggel, kutatással és innovációval foglalkozó tanácsadó csoportja) által végzett felmérésen alapuló „A nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos politikák az állami kutatásban” című, 2014. szeptember 3-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Helsinki Csoport (a Bizottság nemek közötti egyenlőséggel, kutatással és innovációval foglalkozó tanácsadó csoportja) által végzett felmérésen alapuló „A nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos politikák az állami kutatásban” című, 2014. szeptember 3-i jelentésére,

| — | tekintettel a „She Figures”„A kutatás és az innováció nemekkel kapcsolatos statisztikái és mutatói” című, 2012-es kiadására, amelyet a Bizottság 2013-ban publikált, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „She Figures”„A kutatás és az innováció nemekkel kapcsolatos statisztikái és mutatói” című, 2012-es kiadására, amelyet a Bizottság 2013-ban publikált,

| — | tekintettel a Tanács 2014. december 5-i következtetéseire az Európai Kutatási Térség tekintetében elért eredményekről szóló 2014. évi jelentésről, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2014. december 5-i következtetéseire az Európai Kutatási Térség tekintetében elért eredményekről szóló 2014. évi jelentésről,

| — | tekintettel a Tanács 2015. május 29-i következtetéseire az Európai Kutatási Térség 2015–2020-as időszakra szóló menetrendjéről, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2015. május 29-i következtetéseire az Európai Kutatási Térség 2015–2020-as időszakra szóló menetrendjéről,

| — | tekintettel „A nők és a férfiak közötti egyenlőség terén elért haladás az Európai Unióban 2013-ban” című, 2015. március 10-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők és a férfiak közötti egyenlőség terén elért haladás az Európai Unióban 2013-ban” című, 2015. március 10-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a nők elleni erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló isztambuli egyezmény 40. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők elleni erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló isztambuli egyezmény 40. cikkére,

| — | tekintettel „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2013. november 21-i álláspontjára (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2013. november 21-i álláspontjára (3),

| — | tekintettel a nőkről és a tudományról szóló 2008. május 21-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkről és a tudományról szóló 2008. május 21-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel „A nők és a tudomány: a nők mobilizálása az európai kutatások gazdagítására” című bizottsági közleményről szóló 2000. február 3-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők és a tudomány: a nők mobilizálása az európai kutatások gazdagítására” című bizottsági közleményről szóló 2000. február 3-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére (A8–0235/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére (A8–0235/2015),

| A. | mivel a nemek közötti egyenlőség az Európai Unió egyik alapelve, amelyet az Európai Unióról szóló szerződés is biztosít, továbbá az Unió célkitűzései és feladatai közé tartozik; |
| --- | --- |

A.

mivel a nemek közötti egyenlőség az Európai Unió egyik alapelve, amelyet az Európai Unióról szóló szerződés is biztosít, továbbá az Unió célkitűzései és feladatai közé tartozik;

| B. | mivel a nemek közötti egyenlőség előfeltétele annak, hogy a nők és a lányok emberi jogaikat teljes körűen gyakorolhassák, továbbá alapvető fontosságú szerepvállalásukhoz és egy fenntartható és befogadó társadalom kialakításához; mivel a humántőke elégtelen kiaknázása csökkenti a kutatáshoz és innovációhoz kapcsolódó üzletágak lehetséges előnyét és általában véve hátráltatja a gazdasági fejlődést, valamint súlyos társadalmi következményekkel jár; |
| --- | --- |

B.

mivel a nemek közötti egyenlőség előfeltétele annak, hogy a nők és a lányok emberi jogaikat teljes körűen gyakorolhassák, továbbá alapvető fontosságú szerepvállalásukhoz és egy fenntartható és befogadó társadalom kialakításához; mivel a humántőke elégtelen kiaknázása csökkenti a kutatáshoz és innovációhoz kapcsolódó üzletágak lehetséges előnyét és általában véve hátráltatja a gazdasági fejlődést, valamint súlyos társadalmi következményekkel jár;

| C. | mivel rendkívül fontos biztosítani, hogy a nők és a férfiak egyenlő partnerek legyenek, ugyanazon jogok és kötelezettségek vonatkozzanak rájuk, azonosak legyenek munkalehetőségeik, és a társadalomhoz való hozzájárulásukat is azonos módon ismerjék el és becsüljék meg; |
| --- | --- |

C.

mivel rendkívül fontos biztosítani, hogy a nők és a férfiak egyenlő partnerek legyenek, ugyanazon jogok és kötelezettségek vonatkozzanak rájuk, azonosak legyenek munkalehetőségeik, és a társadalomhoz való hozzájárulásukat is azonos módon ismerjék el és becsüljék meg;

| D. | mivel a rendelkezésre álló statisztikák és felmérések szerint a nők a legtöbb tudományos, műszaki és vezetői álláshelyen és a hierarchia magasabb szintjein, de még olyan ágazatokban is – például az oktatásban – alulreprezentáltak, amelyekben egyébként többségben vannak; mivel a nők rendkívül alulreprezentáltak a természettudományokhoz, a technológiához, a műszaki tudományokhoz és matematikához kapcsolódó oktatási területeken és szakmákban, a természettudósok és a műszaki szakemberek mintegy 24 %-át teszik csak ki; mivel a női részvétel természettudományos, technológiai, mérnöki és matematikai szakmánként változik, például a kémiai szakterületen inkább a nők pályán tartása jelent nehézséget, ugyanakkor a mérnöki tudományok és a fizika területén felvételi problémákkal küszködnek; |
| --- | --- |

D.

mivel a rendelkezésre álló statisztikák és felmérések szerint a nők a legtöbb tudományos, műszaki és vezetői álláshelyen és a hierarchia magasabb szintjein, de még olyan ágazatokban is – például az oktatásban – alulreprezentáltak, amelyekben egyébként többségben vannak; mivel a nők rendkívül alulreprezentáltak a természettudományokhoz, a technológiához, a műszaki tudományokhoz és matematikához kapcsolódó oktatási területeken és szakmákban, a természettudósok és a műszaki szakemberek mintegy 24 %-át teszik csak ki; mivel a női részvétel természettudományos, technológiai, mérnöki és matematikai szakmánként változik, például a kémiai szakterületen inkább a nők pályán tartása jelent nehézséget, ugyanakkor a mérnöki tudományok és a fizika területén felvételi problémákkal küszködnek;

| E. | mivel a tudomány gazdasági szempontból kulcsfontosságú szerepet játszik Európában, és egyre népesebb csapatokra van szükség többek között a termelékenység és a versenyképesség növelése szempontjából elengedhetetlen úttörő jellegű kutatáshoz, és a növekedésre és munkahelyteremtésre irányuló európai stratégia végrehajtásának elengedhetetlen feltétele a tudományos, technológiai, mérnöki és matematikai készségekkel rendelkező megfelelő számú szakember; mivel a tudományos, technológiai, mérnöki és matematikus szakemberek iránti kereslet 2025-ig várhatóan nőni fog, ugyanakkor a rendelkezésre álló legutóbbi statisztikák szerint a kutatási ágazat egyre öregszik; mivel a természettudományos, technológiai, műszaki és matematikai, továbbá a művészeti és bölcsészettudományi tantárgyak közötti pozitív kölcsönhatás hatalmas gazdasági, társadalmi és kulturális lehetőséget rejt magában, és a női kutatók és innovátorok megfelelő helyzetben vannak ahhoz, hogy a természettudományok, a technológia, a műszaki és matematikai tudományok, továbbá a művészeti és bölcsészettudományok közötti kapcsolatokat fejlesszék; mivel a női kutatók előnyt jelentenek az EU számára, amelynek az összes rendelkezésre álló forrásra szüksége van ahhoz, hogy véglegesen kilábalhasson a gazdasági és pénzügyi válságból, és szembenézzen az egész társadalomban lezajló változásokkal; mivel szükség van a nők szakmai előmenetelének és a fiatalok, elsősorban a női hallgatók és egyetemi oktatók fokozottabb jelenlétének támogatására és elősegítésére a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika területén; |
| --- | --- |

E.

mivel a tudomány gazdasági szempontból kulcsfontosságú szerepet játszik Európában, és egyre népesebb csapatokra van szükség többek között a termelékenység és a versenyképesség növelése szempontjából elengedhetetlen úttörő jellegű kutatáshoz, és a növekedésre és munkahelyteremtésre irányuló európai stratégia végrehajtásának elengedhetetlen feltétele a tudományos, technológiai, mérnöki és matematikai készségekkel rendelkező megfelelő számú szakember; mivel a tudományos, technológiai, mérnöki és matematikus szakemberek iránti kereslet 2025-ig várhatóan nőni fog, ugyanakkor a rendelkezésre álló legutóbbi statisztikák szerint a kutatási ágazat egyre öregszik; mivel a természettudományos, technológiai, műszaki és matematikai, továbbá a művészeti és bölcsészettudományi tantárgyak közötti pozitív kölcsönhatás hatalmas gazdasági, társadalmi és kulturális lehetőséget rejt magában, és a női kutatók és innovátorok megfelelő helyzetben vannak ahhoz, hogy a természettudományok, a technológia, a műszaki és matematikai tudományok, továbbá a művészeti és bölcsészettudományok közötti kapcsolatokat fejlesszék; mivel a női kutatók előnyt jelentenek az EU számára, amelynek az összes rendelkezésre álló forrásra szüksége van ahhoz, hogy véglegesen kilábalhasson a gazdasági és pénzügyi válságból, és szembenézzen az egész társadalomban lezajló változásokkal; mivel szükség van a nők szakmai előmenetelének és a fiatalok, elsősorban a női hallgatók és egyetemi oktatók fokozottabb jelenlétének támogatására és elősegítésére a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika területén;

| F. | mivel a női kutatók tekintetében történtek pozitív fejlemények, és az elmúlt években arányuk a férfiakénál gyorsabban növekedett, ám a női kutatók száma még mindig jóval alacsonyabb, mint a férfiaké, a legnagyobb különbség pedig az üzleti ágazatban tapasztalható; |
| --- | --- |

F.

mivel a női kutatók tekintetében történtek pozitív fejlemények, és az elmúlt években arányuk a férfiakénál gyorsabban növekedett, ám a női kutatók száma még mindig jóval alacsonyabb, mint a férfiaké, a legnagyobb különbség pedig az üzleti ágazatban tapasztalható;

| G. | mivel a nők tudományos előmenetelét továbbra is erőteljes függőleges szegregáció jellemzi, rendkívül kis arányban töltenek be nők legmagasabb szintű tudományos posztot; mivel a „She Figures” 2012. évi adatai szerint az egyetemi rektorok csak 10 %-a nő; |
| --- | --- |

G.

mivel a nők tudományos előmenetelét továbbra is erőteljes függőleges szegregáció jellemzi, rendkívül kis arányban töltenek be nők legmagasabb szintű tudományos posztot; mivel a „She Figures” 2012. évi adatai szerint az egyetemi rektorok csak 10 %-a nő;

| H. | mivel úgy tűnik, hogy kevés tagállam kutatásra vonatkozó jogi kerete tartalmaz a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó rendelkezéseket, és kevés figyelmet fordítanak a nemekkel kapcsolatos dimenzió nemzeti kutatási programokba történő beemelésére; |
| --- | --- |

H.

mivel úgy tűnik, hogy kevés tagállam kutatásra vonatkozó jogi kerete tartalmaz a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó rendelkezéseket, és kevés figyelmet fordítanak a nemekkel kapcsolatos dimenzió nemzeti kutatási programokba történő beemelésére;

| I. | mivel a nők még mindig akadályokba ütköznek saját üzleti vállalkozásuk elindításakor a velük szembeni előítéletek és sztereotípiák megléte miatt; mivel a nők körében ösztönözni és támogatni kell az aktívabb vállalkozói szellemet, és olyan környezetet kell kialakítani, amelyben a női vállalkozók és a családi vállalkozások virágzásnak indulhatnak és a vállalkozói szellemet – a bevált gyakorlatok cseréjére vonatkozó szükséges intézkedések megtételével és az anyákra különös figyelmet fordítva – díjazzák; |
| --- | --- |

I.

mivel a nők még mindig akadályokba ütköznek saját üzleti vállalkozásuk elindításakor a velük szembeni előítéletek és sztereotípiák megléte miatt; mivel a nők körében ösztönözni és támogatni kell az aktívabb vállalkozói szellemet, és olyan környezetet kell kialakítani, amelyben a női vállalkozók és a családi vállalkozások virágzásnak indulhatnak és a vállalkozói szellemet – a bevált gyakorlatok cseréjére vonatkozó szükséges intézkedések megtételével és az anyákra különös figyelmet fordítva – díjazzák;

| J. | mivel számos összetett oka van e helyzet kialakulásának, többek között a negatív sztereotípiák és előítéletek, továbbá a tudatos és nem tudatos elfogultság is; |
| --- | --- |

J.

mivel számos összetett oka van e helyzet kialakulásának, többek között a negatív sztereotípiák és előítéletek, továbbá a tudatos és nem tudatos elfogultság is;

| K. | mivel a statisztikák következetesen azt mutatják, hogy az iskolában a lányok a természettudományos, technológiai, műszaki és matematikai tantárgyaknál elveszítik motivációjukat, és kevésbé valószínű, hogy a tudományhoz kötődő egyetemi végzettség irányába menjenek tovább; mivel nincs csak egyetlen magyarázat arra, hogy miért van kevés nő a természettudományos, technológiai, műszaki és matematikai pályán; ennek okai többek között a következők: az iskolai tanárok nem ismerik a természettudományos, technológiai, műszaki és matematikai pályákat, a női szerepmodellek hiánya, a bizonytalan rövid távú szerződések magas száma, a felvételi bizottságok tagjainál tapasztalható tudat alatti elfogultság, az a jelenség, hogy a nők a férfiaknál kisebb valószínűséggel jelentkeznek vezetői pozíciókba, valamint a nők körében tapasztalható azon tendencia, hogy a kutatói és egyetemi szerepkörök helyett inkább az oktatói és nevelői pálya felé irányítják őket; |
| --- | --- |

K.

mivel a statisztikák következetesen azt mutatják, hogy az iskolában a lányok a természettudományos, technológiai, műszaki és matematikai tantárgyaknál elveszítik motivációjukat, és kevésbé valószínű, hogy a tudományhoz kötődő egyetemi végzettség irányába menjenek tovább; mivel nincs csak egyetlen magyarázat arra, hogy miért van kevés nő a természettudományos, technológiai, műszaki és matematikai pályán; ennek okai többek között a következők: az iskolai tanárok nem ismerik a természettudományos, technológiai, műszaki és matematikai pályákat, a női szerepmodellek hiánya, a bizonytalan rövid távú szerződések magas száma, a felvételi bizottságok tagjainál tapasztalható tudat alatti elfogultság, az a jelenség, hogy a nők a férfiaknál kisebb valószínűséggel jelentkeznek vezetői pozíciókba, valamint a nők körében tapasztalható azon tendencia, hogy a kutatói és egyetemi szerepkörök helyett inkább az oktatói és nevelői pálya felé irányítják őket;

| L. | mivel az összes területhez hasonlóan a kutatás területén dolgozó nők arra kényszerülnek, hogy a férfiaknál magasabb arányban vegyék ki részüket a szülői szereppel vagy a családdal kapcsolatos kötelezettségekből, ezért a javasolt intézkedéseknek tekintetbe kell venniük a nők szakmai és magánéletének összeegyeztethetőségét, hogy ezekbe a területekbe a férfiakat is bevonják; |
| --- | --- |

L.

mivel az összes területhez hasonlóan a kutatás területén dolgozó nők arra kényszerülnek, hogy a férfiaknál magasabb arányban vegyék ki részüket a szülői szereppel vagy a családdal kapcsolatos kötelezettségekből, ezért a javasolt intézkedéseknek tekintetbe kell venniük a nők szakmai és magánéletének összeegyeztethetőségét, hogy ezekbe a területekbe a férfiakat is bevonják;

| M. | mivel a nemek közötti egyenlőség és az esélyegyenlőség elősegítésére irányuló összes erőfeszítés ellenére a nők még mindig egyenlőtlenül férnek hozzá a kutatói állásokhoz, a finanszírozáshoz, a publikáláshoz és a tudományos díjakhoz, és érzékenyen érintik őket az előmenetel és az elismerés szigorú kritériumai és az őket megfelelően támogató politikák hiánya, így a fiatal női tudósok lehetőségei rendkívül kedvezőtlenek; mivel ezek mind olyan tényezők, amelyek hozzájárulhatnak az „agyelszíváshoz”, és ebben a helyzetben az egyszerű intézkedések helyett radikális intézkedésekre lenne szükség; mivel továbbá a kollektív szintű együttműködés rendkívül fontos, és azt művelni és ösztönözni kell mind egyéni, mind pedig társadalmi szinten; |
| --- | --- |

M.

mivel a nemek közötti egyenlőség és az esélyegyenlőség elősegítésére irányuló összes erőfeszítés ellenére a nők még mindig egyenlőtlenül férnek hozzá a kutatói állásokhoz, a finanszírozáshoz, a publikáláshoz és a tudományos díjakhoz, és érzékenyen érintik őket az előmenetel és az elismerés szigorú kritériumai és az őket megfelelően támogató politikák hiánya, így a fiatal női tudósok lehetőségei rendkívül kedvezőtlenek; mivel ezek mind olyan tényezők, amelyek hozzájárulhatnak az „agyelszíváshoz”, és ebben a helyzetben az egyszerű intézkedések helyett radikális intézkedésekre lenne szükség; mivel továbbá a kollektív szintű együttműködés rendkívül fontos, és azt művelni és ösztönözni kell mind egyéni, mind pedig társadalmi szinten;

| N. | mivel – anélkül, hogy ezt feltétlenül valamiféle objektív kritérium indokolná – felül kell vizsgálni és újra kell értékelni a nők de facto alacsony pozícióját a tudomány területén, a társadalomban, valamint a nemek közötti kapcsolatokat és a nemi sztereotípiákat; mivel a nők számára szélesebb körű karrierlehetőségek nyújtása és az oktatási modellek megváltoztatása jelentősen hozzájárulhatna a nemek közötti bérszakadék csökkentéséhez, például a női tudósok és mérnökök számának növekedéséhez; |
| --- | --- |

N.

mivel – anélkül, hogy ezt feltétlenül valamiféle objektív kritérium indokolná – felül kell vizsgálni és újra kell értékelni a nők de facto alacsony pozícióját a tudomány területén, a társadalomban, valamint a nemek közötti kapcsolatokat és a nemi sztereotípiákat; mivel a nők számára szélesebb körű karrierlehetőségek nyújtása és az oktatási modellek megváltoztatása jelentősen hozzájárulhatna a nemek közötti bérszakadék csökkentéséhez, például a női tudósok és mérnökök számának növekedéséhez;

| O. | mivel a Bizottság már elkötelezte magát aziránt, hogy biztosítja az alulreprezentált nem 40 %-os képviseleti arányát szakértői csoportjai, munkacsoportjai és szakbizottságai összetételében, és különösen, hogy ezt a Horizont 2020 programra is alkalmazni fogja; |
| --- | --- |

O.

mivel a Bizottság már elkötelezte magát aziránt, hogy biztosítja az alulreprezentált nem 40 %-os képviseleti arányát szakértői csoportjai, munkacsoportjai és szakbizottságai összetételében, és különösen, hogy ezt a Horizont 2020 programra is alkalmazni fogja;

| P. | mivel az emberi erőforrásoknak a tudomány és technológia terén az európai kutatási térségben történő megerősítéséről szóló legutóbbi tanácsi következtetések elismerték a nemek közötti egyenlőség előmozdításának fontosságát a kutatás területén és a felelős pozíciót betöltő nők bevonását, és ez így is történik 2005 óta, de a Tanács az ügyben semmilyen nyilatkozatot nem tett azóta; |
| --- | --- |

P.

mivel az emberi erőforrásoknak a tudomány és technológia terén az európai kutatási térségben történő megerősítéséről szóló legutóbbi tanácsi következtetések elismerték a nemek közötti egyenlőség előmozdításának fontosságát a kutatás területén és a felelős pozíciót betöltő nők bevonását, és ez így is történik 2005 óta, de a Tanács az ügyben semmilyen nyilatkozatot nem tett azóta;

| Q. | mivel az Európai Kutatási Térség 2015–2020-ig szóló menetrendje felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy kezdjenek hozzá a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó nemzeti jogszabályok gyakorlatba való átültetéséhez a kutatási intézményekben és a döntéshozó szerveknél tapasztalható egyenlőtlenségek felszámolása érdekében, illetve a nemek közötti egyenlőség szempontjának a K+F politikákban, programokban és projektekben történő erőteljesebb érvényesítéséhez; |
| --- | --- |

Q.

mivel az Európai Kutatási Térség 2015–2020-ig szóló menetrendje felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy kezdjenek hozzá a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó nemzeti jogszabályok gyakorlatba való átültetéséhez a kutatási intézményekben és a döntéshozó szerveknél tapasztalható egyenlőtlenségek felszámolása érdekében, illetve a nemek közötti egyenlőség szempontjának a K+F politikákban, programokban és projektekben történő erőteljesebb érvényesítéséhez;

| R. | mivel az isztambuli egyezmény felvállalja az erőszak alapvető okainak kezelését és a nők és férfiak közötti közötti nagyobb egyenlőség elősegítését a hozzáállás megváltoztatásával és a sztereotípiák megszüntetésével nemcsak az egyének, hanem a felsőoktatási intézmények szintjén is, továbbá a nemi alapú erőszak jelenségétől nem mentes egyetemi és főiskolai kollégiumokban, hogy a nőket ne érje erőszak és ne alakuljon ki az ebből eredő félelem, ami gyakran megakadályozza őket abban, hogy teljes mértékben részt vegyenek a tudományos és társadalmi életben; |
| --- | --- |

R.

mivel az isztambuli egyezmény felvállalja az erőszak alapvető okainak kezelését és a nők és férfiak közötti közötti nagyobb egyenlőség elősegítését a hozzáállás megváltoztatásával és a sztereotípiák megszüntetésével nemcsak az egyének, hanem a felsőoktatási intézmények szintjén is, továbbá a nemi alapú erőszak jelenségétől nem mentes egyetemi és főiskolai kollégiumokban, hogy a nőket ne érje erőszak és ne alakuljon ki az ebből eredő félelem, ami gyakran megakadályozza őket abban, hogy teljes mértékben részt vegyenek a tudományos és társadalmi életben;

| S. | mivel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete alapvető szerepet játszhat a tudomány és a kutatás területén tapasztalható nemek közötti bérszakadék alakulásának ellenőrzésében, az okok elemzésében és a jogszabályok hatásának értékelésében; |
| --- | --- |

S.

mivel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete alapvető szerepet játszhat a tudomány és a kutatás területén tapasztalható nemek közötti bérszakadék alakulásának ellenőrzésében, az okok elemzésében és a jogszabályok hatásának értékelésében;

Nemek közötti egyenlőség a tudományos állások területén

| 1. | megjegyzi, hogy az utóbbi évek pozitív változásai ellenére a nemek közötti egyenlőséget a tudományos élet és a felsőoktatás területén még nem sikerült elérni; tagállamonként, kutatási területenként és tudományos fokozatonként eltérő a helyzet; rámutat, hogy meglepően kevés nővel találkozunk a tudományos intézmények és egyetemek legmagasabb szintű akadémiai és döntéshozatali pozícióiban, ami az „üvegplafon” meglétét jelzi, és olyan, előítéleteken alapuló láthatatlan akadályokra utal, amelyek korlátozzák a nők felelős pozíciókba való előrejutását; |
| --- | --- |

1.

megjegyzi, hogy az utóbbi évek pozitív változásai ellenére a nemek közötti egyenlőséget a tudományos élet és a felsőoktatás területén még nem sikerült elérni; tagállamonként, kutatási területenként és tudományos fokozatonként eltérő a helyzet; rámutat, hogy meglepően kevés nővel találkozunk a tudományos intézmények és egyetemek legmagasabb szintű akadémiai és döntéshozatali pozícióiban, ami az „üvegplafon” meglétét jelzi, és olyan, előítéleteken alapuló láthatatlan akadályokra utal, amelyek korlátozzák a nők felelős pozíciókba való előrejutását;

| 2. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy bizonyítást nyert az európai egyetemeken és az iskolák vezetésében, valamint a fejlett gazdaságokban a nemi alapon történő – jellegét tekintve horizontális és vertikális – hátrányos megkülönböztetés, és hogy míg a 28 tagú EU-ban az egyetemi diplomások 59 %-a nő, arányuk az egyetemi tanárok körében mindössze 18 %; |
| --- | --- |

2.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy bizonyítást nyert az európai egyetemeken és az iskolák vezetésében, valamint a fejlett gazdaságokban a nemi alapon történő – jellegét tekintve horizontális és vertikális – hátrányos megkülönböztetés, és hogy míg a 28 tagú EU-ban az egyetemi diplomások 59 %-a nő, arányuk az egyetemi tanárok körében mindössze 18 %;

| 3. | emlékeztet arra, hogy a nemek közötti egyenlőség egyike azon alapelveknek, amelyeken az Unió alapul, és amelyet a kutatás és a felsőoktatás területén tiszteletben kell tartani; hangsúlyozza, hogy a nőket érő közvetlen vagy közvetett megkülönböztetés valamennyi formáját meg kell szüntetni; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet arra, hogy a nemek közötti egyenlőség egyike azon alapelveknek, amelyeken az Unió alapul, és amelyet a kutatás és a felsőoktatás területén tiszteletben kell tartani; hangsúlyozza, hogy a nőket érő közvetlen vagy közvetett megkülönböztetés valamennyi formáját meg kell szüntetni;

| 4. | megjegyzi, hogy a nők tudományban és kutatásban tapasztalható hiánya a férfinézőpont dominanciáját eredményezte a K&F területén, és különösen, hogy a) az ütközési teszteknél használt bábuk között nincsenek női bábuk b) orvosi kutatást általában férfi vizsgálati alanyokon hajtanak végre c) a sugárzási dózis kiszámítása egy középkorú férfi sugárzáselnyelési képességén alapul, valamint d) a legtöbb anatómiai tankönyvben férfitesteket ábrázolnak a képek; |
| --- | --- |

4.

megjegyzi, hogy a nők tudományban és kutatásban tapasztalható hiánya a férfinézőpont dominanciáját eredményezte a K&F területén, és különösen, hogy a) az ütközési teszteknél használt bábuk között nincsenek női bábuk b) orvosi kutatást általában férfi vizsgálati alanyokon hajtanak végre c) a sugárzási dózis kiszámítása egy középkorú férfi sugárzáselnyelési képességén alapul, valamint d) a legtöbb anatómiai tankönyvben férfitesteket ábrázolnak a képek;

| 5. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az EU-ban és a tagállamokban a munkaerőpiacon történő egyenlő bánásmódra és a hátrányos megkülönböztetés tilalmára és az azonos bérezésre vonatkozó érvényes jogi rendelkezések ellenére a nők kutatói állásokhoz, finanszírozáshoz és publikáláshoz való egyenlőtlen hozzáférése még mindig fennálló probléma, ami magában foglalja a nemek közötti kiigazítások nélküli bérszakadékot a tudomány és a felsőoktatás területén; |
| --- | --- |

5.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az EU-ban és a tagállamokban a munkaerőpiacon történő egyenlő bánásmódra és a hátrányos megkülönböztetés tilalmára és az azonos bérezésre vonatkozó érvényes jogi rendelkezések ellenére a nők kutatói állásokhoz, finanszírozáshoz és publikáláshoz való egyenlőtlen hozzáférése még mindig fennálló probléma, ami magában foglalja a nemek közötti kiigazítások nélküli bérszakadékot a tudomány és a felsőoktatás területén;

Pozitív intézkedések

| 6. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vizsgálják meg a meglévő jogi rendelkezések helyes végrehajtását, és ha szükséges, a férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód érvényesítése érdekében vizsgálják felül azokat; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a hátrányos megkülönböztetés tilalma elvének való megfelelést – amely az Európai Unió egyik célkitűzéseként szerepel a Lisszaboni Szerződésben – a munkavállalói szerződések és a finanszírozás minden típusában, valamint feleljenek meg az egyenlő munkáért járó egyenlő díjazáshoz való jognak is, például a fizetések átláthatóságának biztosításával a férfiak és a nők számára nyújtott díjazás valamennyi eleme tekintetében, beleértve a támogatásokat és az ösztöndíjakat is; |
| --- | --- |

6.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vizsgálják meg a meglévő jogi rendelkezések helyes végrehajtását, és ha szükséges, a férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód érvényesítése érdekében vizsgálják felül azokat; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a hátrányos megkülönböztetés tilalma elvének való megfelelést – amely az Európai Unió egyik célkitűzéseként szerepel a Lisszaboni Szerződésben – a munkavállalói szerződések és a finanszírozás minden típusában, valamint feleljenek meg az egyenlő munkáért járó egyenlő díjazáshoz való jognak is, például a fizetések átláthatóságának biztosításával a férfiak és a nők számára nyújtott díjazás valamennyi eleme tekintetében, beleértve a támogatásokat és az ösztöndíjakat is;

| 7. | megjegyzi, hogy a nemek közötti egyenlőség elérése érdekében a jogi rendelkezések érvényesítése mellett meg kell szüntetni a tudományos előmenetel és a döntéshozatal területén a nők közvetlen vagy közvetett megkülönböztetését előidéző kulturális és intézményi akadályokat; úgy véli, hogy a megkülönböztetés e formái gyakran negatív előítéleteken és tudatos vagy nem tudatos, folyamatosan reprodukálódó hozzáálláson és normákon alapuló sztereotípiákon alapulnak, és az intézményi változások hozzájárulhatnak ezek felszámolásához; felszólítja a Bizottságot, hogy ezen akadályok csökkentésére vezessen be és támogasson figyelemfelkeltő kampányokat, programokat és kezdeményezéseket a tudományos világ és általában a társadalmi élet területén; |
| --- | --- |

7.

megjegyzi, hogy a nemek közötti egyenlőség elérése érdekében a jogi rendelkezések érvényesítése mellett meg kell szüntetni a tudományos előmenetel és a döntéshozatal területén a nők közvetlen vagy közvetett megkülönböztetését előidéző kulturális és intézményi akadályokat; úgy véli, hogy a megkülönböztetés e formái gyakran negatív előítéleteken és tudatos vagy nem tudatos, folyamatosan reprodukálódó hozzáálláson és normákon alapuló sztereotípiákon alapulnak, és az intézményi változások hozzájárulhatnak ezek felszámolásához; felszólítja a Bizottságot, hogy ezen akadályok csökkentésére vezessen be és támogasson figyelemfelkeltő kampányokat, programokat és kezdeményezéseket a tudományos világ és általában a társadalmi élet területén;

| 8. | ismételten bírálja, hogy a nők a tudomány és a kutatás területén való alulreprezentáltságuk következtében ugyanazért a munkáért kevesebb pénzt kapnak; |
| --- | --- |

8.

ismételten bírálja, hogy a nők a tudomány és a kutatás területén való alulreprezentáltságuk következtében ugyanazért a munkáért kevesebb pénzt kapnak;

| 9. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy bátorítsák és ösztönözzék a kölcsönös támogatási hálózatokat, valamint a bevált gyakorlatok megosztását Európa-szerte és Európán kívül is; |
| --- | --- |

9.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy bátorítsák és ösztönözzék a kölcsönös támogatási hálózatokat, valamint a bevált gyakorlatok megosztását Európa-szerte és Európán kívül is;

| 10. | hangsúlyozza, hogy a figyelemfelkeltő kampányoknak a férfiakat és a nőket is meg kell tudniuk szólítani, mivel (tudatosan vagy nem tudatosan) reprodukálják azokat a nemi sztereotípiákat, amelyek néha ahhoz vezetnek, hogy a nők internalizálják a tudományos előmenetel előtt álló kulturális és intézményi akadályokat; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy a figyelemfelkeltő kampányoknak a férfiakat és a nőket is meg kell tudniuk szólítani, mivel (tudatosan vagy nem tudatosan) reprodukálják azokat a nemi sztereotípiákat, amelyek néha ahhoz vezetnek, hogy a nők internalizálják a tudományos előmenetel előtt álló kulturális és intézményi akadályokat;

| 11. | sürgeti a Bizottságot, hogy építsen a már meglévő programokra és kezdeményezésekre, valamint folytasson pozitív kampányokat arra ösztönözve a lányokat és a nőket, hogy tudományos és kutatói pályát kezdjenek a tudomány összes területén, különös tekintettel a műszaki és a technológiai ágazatra, ahol a közelmúltban bekövetkezett pozitív változások ellenére a nők részvétele az átlagtól elmarad; |
| --- | --- |

11.

sürgeti a Bizottságot, hogy építsen a már meglévő programokra és kezdeményezésekre, valamint folytasson pozitív kampányokat arra ösztönözve a lányokat és a nőket, hogy tudományos és kutatói pályát kezdjenek a tudomány összes területén, különös tekintettel a műszaki és a technológiai ágazatra, ahol a közelmúltban bekövetkezett pozitív változások ellenére a nők részvétele az átlagtól elmarad;

| 12. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassanak olyan oktatási programokat, amelyek ösztönzik a természettudományos, technológiai, műszaki és matematikai, továbbá a művészetek és a bölcsészettudomány közötti szinergiát és pozitív kapcsolatokat, és amelyek előmozdítják a nemek közötti egyenlőség perspektíváját, elősegítve azt a szerepet, amelyet a nők e kapcsolatokban játszhatnak; |
| --- | --- |

12.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassanak olyan oktatási programokat, amelyek ösztönzik a természettudományos, technológiai, műszaki és matematikai, továbbá a művészetek és a bölcsészettudomány közötti szinergiát és pozitív kapcsolatokat, és amelyek előmozdítják a nemek közötti egyenlőség perspektíváját, elősegítve azt a szerepet, amelyet a nők e kapcsolatokban játszhatnak;

| 13. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy népszerűsítsék a pozitív női szerepmodelleket az oktatás minden szintjén, a kötelező oktatástól kezdve a további vagy felsőfokú oktatáson át a posztgraduális szintig, valamint az informális oktatásban és az ifjúsági munkában is; elismeri, hogy a pozitív női szerepmodellek népszerűsítése olyan intézkedéseket foglal magában, mint például a nőknek a tudomány és a technológia, a vállalkozás és a döntéshozatal terén régebben és napjainkban elért eredményeinek hangsúlyozása; megjegyzi, hogy ezen intézkedések közé tartozhat a nemzetközi nőnapra és a tudomány hetére fordított kiemelt figyelem, valamint a tagállamokból és a világ minden tájáról származó bevált gyakorlatok alkalmazása; |
| --- | --- |

13.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy népszerűsítsék a pozitív női szerepmodelleket az oktatás minden szintjén, a kötelező oktatástól kezdve a további vagy felsőfokú oktatáson át a posztgraduális szintig, valamint az informális oktatásban és az ifjúsági munkában is; elismeri, hogy a pozitív női szerepmodellek népszerűsítése olyan intézkedéseket foglal magában, mint például a nőknek a tudomány és a technológia, a vállalkozás és a döntéshozatal terén régebben és napjainkban elért eredményeinek hangsúlyozása; megjegyzi, hogy ezen intézkedések közé tartozhat a nemzetközi nőnapra és a tudomány hetére fordított kiemelt figyelem, valamint a tagállamokból és a világ minden tájáról származó bevált gyakorlatok alkalmazása;

| 14. | felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és az érdekelt feleket, hogy erősítsék meg a nők tudományos és egyetemi pályafutásának folytatását ösztönző kezdeményezéseket és programokat, például a képzési és hálózatépítési programokat, amelyek támogatják a női tudósok – különösen a fiatal női tudósok – kutatási programokban és támogatási pályázatokban való részvételét, továbbá a női kutatók egyéni karrierjét és szakmai előmenetelét a legmagasabb besorolási fokozatig; úgy véli, hogy ösztönözni kell továbbá a nőket, hogy nyújtsanak be pályázatot döntéshozatali pozíciókra is, ugyanakkor fel kell lépni mindenfajta akadály ellen, amely megnehezíti vagy lehetetlenné teszi számukra a pályázást; |
| --- | --- |

14.

felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és az érdekelt feleket, hogy erősítsék meg a nők tudományos és egyetemi pályafutásának folytatását ösztönző kezdeményezéseket és programokat, például a képzési és hálózatépítési programokat, amelyek támogatják a női tudósok – különösen a fiatal női tudósok – kutatási programokban és támogatási pályázatokban való részvételét, továbbá a női kutatók egyéni karrierjét és szakmai előmenetelét a legmagasabb besorolási fokozatig; úgy véli, hogy ösztönözni kell továbbá a nőket, hogy nyújtsanak be pályázatot döntéshozatali pozíciókra is, ugyanakkor fel kell lépni mindenfajta akadály ellen, amely megnehezíti vagy lehetetlenné teszi számukra a pályázást;

| 15. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a felsőoktatás terén a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó bármely stratégia tervezése során fordítsanak külön figyelmet azokra a nőkre, akik többszörös megkülönböztetéssel szembesülnek: például az LMBTI nőkre, a fogyatékossággal élő nőkre, a kisebbségi vagy migráns háttérrel rendelkező nőkre, a női menekültekre és a női gondozókra; |
| --- | --- |

15.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a felsőoktatás terén a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó bármely stratégia tervezése során fordítsanak külön figyelmet azokra a nőkre, akik többszörös megkülönböztetéssel szembesülnek: például az LMBTI nőkre, a fogyatékossággal élő nőkre, a kisebbségi vagy migráns háttérrel rendelkező nőkre, a női menekültekre és a női gondozókra;

| 16. | sürgeti a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki hatékony és vonzó tantervet a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika terén annak érdekében, hogy fenntartsák a lányok érdeklődését a természettudományok iránt, továbbá hogy ismerjék el, hogy a tanárok fontos szerepet játszanak a kulturális változásban és képesek fokozni a lányok folytatódó részvételét az iskolai természettudományos oktatásban; |
| --- | --- |

16.

sürgeti a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki hatékony és vonzó tantervet a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika terén annak érdekében, hogy fenntartsák a lányok érdeklődését a természettudományok iránt, továbbá hogy ismerjék el, hogy a tanárok fontos szerepet játszanak a kulturális változásban és képesek fokozni a lányok folytatódó részvételét az iskolai természettudományos oktatásban;

| 17. | sürgeti a tagállamokat annak felismerésére, hogy színvonalas pályaorientációs tanácsadás és vonzó oktatás révén ösztönözni tudják a lányokat természettudományos, technológiai, műszaki tudományos és matematikai tanulmányaik további, egyetemi szintű folytatására; |
| --- | --- |

17.

sürgeti a tagállamokat annak felismerésére, hogy színvonalas pályaorientációs tanácsadás és vonzó oktatás révén ösztönözni tudják a lányokat természettudományos, technológiai, műszaki tudományos és matematikai tanulmányaik további, egyetemi szintű folytatására;

A munka és a magánélet egyensúlya

| 18. | hangsúlyozza, hogy a szakmai és családi kötelezettségek sikeres összeegyeztetése gyakran igen komoly akadályt jelent különösen a nők számára tudományos és egyetemi pályafutásuk előrehaladása során, és egyben pályaelhagyásuk egyik legfontosabb oka is; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy a szakmai és családi kötelezettségek sikeres összeegyeztetése gyakran igen komoly akadályt jelent különösen a nők számára tudományos és egyetemi pályafutásuk előrehaladása során, és egyben pályaelhagyásuk egyik legfontosabb oka is;

| 19. | rugalmasabb munkafeltételek kialakítását kéri a férfi és a női kutatók számára, amely lehetővé teszi számukra, hogy munkájukat összeegyeztessék családi életükkel, valamint a nemek közötti egyenlőség érdekében a nemek közötti bérkülönbség felszámolását; |
| --- | --- |

19.

rugalmasabb munkafeltételek kialakítását kéri a férfi és a női kutatók számára, amely lehetővé teszi számukra, hogy munkájukat összeegyeztessék családi életükkel, valamint a nemek közötti egyenlőség érdekében a nemek közötti bérkülönbség felszámolását;

| 20. | felhívja a Bizottságot, a tagállamokat, valamint a kutatásfinanszírozó szervezeteket és más érdekelt feleket, hogy dolgozzanak ki programokat, amelyek tevékenyen ösztönzik a nőket pályájuk folytatására a szülési vagy szülői szabadság után is, valamint hogy biztosítsák olyan visszailleszkedési programok finanszírozását, amelyeket az egyes intézmények igényeihez kell igazítani, és amelyek magukban foglalják a tudományos fejlődéssel való lépéstartáshoz szükséges képzéseket, valamint nagyobb rugalmasságot a nők tudományos teljesítményének megítélésekor a gyermek születését vagy örökbefogadását követő időszakban, és nyújtsanak megfelelő gyermekgondozási szolgáltatásokat; ezeket az intézkedéseket az egyéni ösztöndíjjal dolgozó kutatókra és a külső finanszírozású kutatási projektekben dolgozókra is alkalmazni kell; |
| --- | --- |

20.

felhívja a Bizottságot, a tagállamokat, valamint a kutatásfinanszírozó szervezeteket és más érdekelt feleket, hogy dolgozzanak ki programokat, amelyek tevékenyen ösztönzik a nőket pályájuk folytatására a szülési vagy szülői szabadság után is, valamint hogy biztosítsák olyan visszailleszkedési programok finanszírozását, amelyeket az egyes intézmények igényeihez kell igazítani, és amelyek magukban foglalják a tudományos fejlődéssel való lépéstartáshoz szükséges képzéseket, valamint nagyobb rugalmasságot a nők tudományos teljesítményének megítélésekor a gyermek születését vagy örökbefogadását követő időszakban, és nyújtsanak megfelelő gyermekgondozási szolgáltatásokat; ezeket az intézkedéseket az egyéni ösztöndíjjal dolgozó kutatókra és a külső finanszírozású kutatási projektekben dolgozókra is alkalmazni kell;

| 21. | ösztönzi a tagállamokat és a régiókat, hogy segítsék elő családbarát egyetemek és kutatóintézetek kialakítását; |
| --- | --- |

21.

ösztönzi a tagállamokat és a régiókat, hogy segítsék elő családbarát egyetemek és kutatóintézetek kialakítását;

| 22. | sürgeti a Bizottságot, hogy ismerje el a megfelelő apasági szabadság és apasági támogatás szükségességét, hogy a férfiak megengedhessék maguknak a gyermekgondozási célú szabadság kivételét, és a nők tudományos és akadémikus karrierjükben való előrelépése előtt álló főbb akadályok megszüntetése érdekében segítsen küzdeni azon norma ellen, hogy mindig a nő legyen az a szülő, aki megszakítja pályafutását; |
| --- | --- |

22.

sürgeti a Bizottságot, hogy ismerje el a megfelelő apasági szabadság és apasági támogatás szükségességét, hogy a férfiak megengedhessék maguknak a gyermekgondozási célú szabadság kivételét, és a nők tudományos és akadémikus karrierjükben való előrelépése előtt álló főbb akadályok megszüntetése érdekében segítsen küzdeni azon norma ellen, hogy mindig a nő legyen az a szülő, aki megszakítja pályafutását;

Intézményi változások és projektek

| 23. | tudomásul veszi, hogy az egyes nők karrierjének ösztönzése mellett intézményi változásokra is szükség van a nemek közötti egyenlőséget gátló akadályok leküzdése terén, különös tekintettel a vertikális szegregációra és a nők döntéshozatali bizottságokban való részvételére; |
| --- | --- |

23.

tudomásul veszi, hogy az egyes nők karrierjének ösztönzése mellett intézményi változásokra is szükség van a nemek közötti egyenlőséget gátló akadályok leküzdése terén, különös tekintettel a vertikális szegregációra és a nők döntéshozatali bizottságokban való részvételére;

| 24. | hangsúlyozza, hogy az intézményeknek részt kell venniük e változások támogatásában és ösztönzésében új normák kialakításával, a felmerülő kérdések kezelésével és az előrehaladás nyomon követésével annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a női tudósok számára, hogy kiaknázhassák a rendelkezésre álló információkat, és ugyanakkor tevékenyen hozzájárulhassanak az Európai Kutatási Térséghez; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy az intézményeknek részt kell venniük e változások támogatásában és ösztönzésében új normák kialakításával, a felmerülő kérdések kezelésével és az előrehaladás nyomon követésével annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a női tudósok számára, hogy kiaknázhassák a rendelkezésre álló információkat, és ugyanakkor tevékenyen hozzájárulhassanak az Európai Kutatási Térséghez;

| 25. | sürgeti a Bizottságot, hogy javasoljon ajánlást a tagállamok számára, amely olyan közös iránymutatásokat foglal magában, amelyek intézményi változtatásokat hivatottak előidézni a nemek közötti egyenlőség ügyének az egyetemeken és a kutatóintézményekben történő jobb érvényesítése érdekében; |
| --- | --- |

25.

sürgeti a Bizottságot, hogy javasoljon ajánlást a tagállamok számára, amely olyan közös iránymutatásokat foglal magában, amelyek intézményi változtatásokat hivatottak előidézni a nemek közötti egyenlőség ügyének az egyetemeken és a kutatóintézményekben történő jobb érvényesítése érdekében;

| 26. | úgy véli, szükség van a nemi megoszlásról és a tagállamok női tudósainak helyzetéről rendelkezésre álló információk rendszerezésére annak érdekében, hogy minden állami és magán kutatási intézetben elő lehessen mozdítani a nemek közötti egyenlőséget; úgy véli, konszenzusra van szükség van a női tudósokhoz kapcsolódó projektek ösztönzését célzó további fellépések érdekében; |
| --- | --- |

26.

úgy véli, szükség van a nemi megoszlásról és a tagállamok női tudósainak helyzetéről rendelkezésre álló információk rendszerezésére annak érdekében, hogy minden állami és magán kutatási intézetben elő lehessen mozdítani a nemek közötti egyenlőséget; úgy véli, konszenzusra van szükség van a női tudósokhoz kapcsolódó projektek ösztönzését célzó további fellépések érdekében;

| 27. | sürgeti a Bizottságot, hogy fokozza a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos, az Európai Kutatási Térségen belüli kezdeményezésekben betöltött koordinációs szerepét, valamint fokozza az érdekelt felek tudatosságát, és kínáljon számukra megfelelő képzést, amelynek célja a nemek közötti esélyegyenlőség tudományos és felsőoktatási körökben való fontosságának hangsúlyozása; hangsúlyozza, hogy a felsőoktatási és tudományos karrier tekintetében a nemek közötti valódi egyenlőséget ösztönző intézkedésekre van szükség; |
| --- | --- |

27.

sürgeti a Bizottságot, hogy fokozza a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos, az Európai Kutatási Térségen belüli kezdeményezésekben betöltött koordinációs szerepét, valamint fokozza az érdekelt felek tudatosságát, és kínáljon számukra megfelelő képzést, amelynek célja a nemek közötti esélyegyenlőség tudományos és felsőoktatási körökben való fontosságának hangsúlyozása; hangsúlyozza, hogy a felsőoktatási és tudományos karrier tekintetében a nemek közötti valódi egyenlőséget ösztönző intézkedésekre van szükség;

| 28. | üdvözli, hogy a Bizottság a 7. keretprogram és a Horizont 2020 program keretében finanszírozást nyújt a nemek közötti egyenlőség érvényesítését célzó tervek kidolgozására, továbbá üdvözli a Bizottság és a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének közös projektjét, amely a bevált gyakorlatok meghatározása és ezeknek az érdekelt felekkel történő megosztása eszközeként a nemek közötti egyenlőség érvényesítését célzó tervekkel kapcsolatos online eszköz létrehozására irányul; hangsúlyozza, hogy a javasolt bevált gyakorlatoknak figyelembe kell venniük az egyetemek és a kutatási szervezetek függetlenségét és szervezeti felépítésük különbözőségét a tagállamokban; |
| --- | --- |

28.

üdvözli, hogy a Bizottság a 7. keretprogram és a Horizont 2020 program keretében finanszírozást nyújt a nemek közötti egyenlőség érvényesítését célzó tervek kidolgozására, továbbá üdvözli a Bizottság és a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének közös projektjét, amely a bevált gyakorlatok meghatározása és ezeknek az érdekelt felekkel történő megosztása eszközeként a nemek közötti egyenlőség érvényesítését célzó tervekkel kapcsolatos online eszköz létrehozására irányul; hangsúlyozza, hogy a javasolt bevált gyakorlatoknak figyelembe kell venniük az egyetemek és a kutatási szervezetek függetlenségét és szervezeti felépítésük különbözőségét a tagállamokban;

| 29. | felkéri a tagállamokat, hogy vegyenek részt kutatóintézetekkel és egyetemekkel kialakított partnerségekben a nemekre vonatkozó intézményi és kulturális változások támogatása érdekében; |
| --- | --- |

29.

felkéri a tagállamokat, hogy vegyenek részt kutatóintézetekkel és egyetemekkel kialakított partnerségekben a nemekre vonatkozó intézményi és kulturális változások támogatása érdekében;

| 30. | felkéri a tagállamokat, hogy működjenek együtt a felsőoktatási intézményekkel annak érdekében, hogy támogatást és nagyobb szakmai előmeneteli lehetőségeket nyújtsanak a kulcsfontosságú átmeneti pontokon, például a PhD, a posztdoktori és egyetemi előadói posztok között; |
| --- | --- |

30.

felkéri a tagállamokat, hogy működjenek együtt a felsőoktatási intézményekkel annak érdekében, hogy támogatást és nagyobb szakmai előmeneteli lehetőségeket nyújtsanak a kulcsfontosságú átmeneti pontokon, például a PhD, a posztdoktori és egyetemi előadói posztok között;

| 31. | hangsúlyozza, hogy a Horizont 2020 programba teljes körűen be kell építeni a kutatás nemi szempontjait és a részvétel nemi kiegyensúlyozottságát; úgy véli, ehhez újult erőfeszítésekre van szükség annak érdekében, hogy a nemi szempontokat beépítsék a következő munkaprogram kialakításába és végrehajtásába; üdvözli a Horizont 2020 nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó tanácsadó csoportjának létrehozását; határozottan úgy véli, hogy a Horizont 2020 célkitűzéseit csak úgy lehet elérni, ha a női kutatókat teljes mértékben bevonják; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy a Horizont 2020 programba teljes körűen be kell építeni a kutatás nemi szempontjait és a részvétel nemi kiegyensúlyozottságát; úgy véli, ehhez újult erőfeszítésekre van szükség annak érdekében, hogy a nemi szempontokat beépítsék a következő munkaprogram kialakításába és végrehajtásába; üdvözli a Horizont 2020 nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó tanácsadó csoportjának létrehozását; határozottan úgy véli, hogy a Horizont 2020 célkitűzéseit csak úgy lehet elérni, ha a női kutatókat teljes mértékben bevonják;

| 32. | felszólítja a tagállamokat, hogy működjenek együtt a felsőoktatási intézményekkel annak érdekében, hogy proaktív módon ösztönözzék a nőket az álláshelyek megpályázására, és biztosítsák, amennyiben lehetséges, a nők részvételét a felvételi elbeszélgetést végző testületekben; |
| --- | --- |

32.

felszólítja a tagállamokat, hogy működjenek együtt a felsőoktatási intézményekkel annak érdekében, hogy proaktív módon ösztönözzék a nőket az álláshelyek megpályázására, és biztosítsák, amennyiben lehetséges, a nők részvételét a felvételi elbeszélgetést végző testületekben;

| 33. | határozottan úgy véli, hogy a nemi szempont hozzáadott értéket képvisel a kutatás számára, és megtéríti a beruházást; kiemeli, hogy a nemi szempontú elemzés elősegítheti az innovációt és a multidiszciplináris együttműködést a tudomány és a technológia területén; |
| --- | --- |

33.

határozottan úgy véli, hogy a nemi szempont hozzáadott értéket képvisel a kutatás számára, és megtéríti a beruházást; kiemeli, hogy a nemi szempontú elemzés elősegítheti az innovációt és a multidiszciplináris együttműködést a tudomány és a technológia területén;

További lépések

| 34. | felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsanak ösztönzőket a kutatóintézetek és egyetemek számára a nemek közötti egyenlőség érvényesítését célzó tervek bevezetésére és alkalmazására, a nemi dimenziónak nemzeti kutatási programjaikba történő beépítésére, a fiatal női kutatók felvétele, megtartása és szakmai előmenetele előtt álló jogi és más akadályok megszüntetésére, és a strukturális változásra vonatkozó átfogó stratégiák végrehajtására a kutatási intézményekben és programokban tapasztalható hiányosságok orvoslása céljából; |
| --- | --- |

34.

felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsanak ösztönzőket a kutatóintézetek és egyetemek számára a nemek közötti egyenlőség érvényesítését célzó tervek bevezetésére és alkalmazására, a nemi dimenziónak nemzeti kutatási programjaikba történő beépítésére, a fiatal női kutatók felvétele, megtartása és szakmai előmenetele előtt álló jogi és más akadályok megszüntetésére, és a strukturális változásra vonatkozó átfogó stratégiák végrehajtására a kutatási intézményekben és programokban tapasztalható hiányosságok orvoslása céljából;

| 35. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy foglalkozzanak a nemek közötti egyenlőtlenségekkel a döntéshozatali folyamatban és a kutatók felvételéért és előléptetéséért felelős testületekben, és vegyék fontolóra a nemek közötti egyenlőség érvényesítését célzó tervek kidolgozását, ami a kutatás, a tudomány és a felsőoktatás terén a közfinanszírozáshoz való hozzájutás előfeltétele, különösen azáltal, hogy ösztönzik a kutatási és tudományos létesítményeket a női kutatók bevonására irányuló erőfeszítéseikről szóló jelentések készítésére, és nyílt és átlátható folyamatokat biztosítanak a férfi és női kutatók kiválasztásában és előléptetésében; |
| --- | --- |

35.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy foglalkozzanak a nemek közötti egyenlőtlenségekkel a döntéshozatali folyamatban és a kutatók felvételéért és előléptetéséért felelős testületekben, és vegyék fontolóra a nemek közötti egyenlőség érvényesítését célzó tervek kidolgozását, ami a kutatás, a tudomány és a felsőoktatás terén a közfinanszírozáshoz való hozzájutás előfeltétele, különösen azáltal, hogy ösztönzik a kutatási és tudományos létesítményeket a női kutatók bevonására irányuló erőfeszítéseikről szóló jelentések készítésére, és nyílt és átlátható folyamatokat biztosítanak a férfi és női kutatók kiválasztásában és előléptetésében;

| 36. | elismeri, hogy a felsőoktatásban a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó stratégiáknak foglalkozniuk kell a nemi alapú erőszakkal is; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy készítsenek stratégiákat a nemi alapú erőszak kezelésére az egyetemeken és a felsőoktatási kollégiumokban, beleértve a figyelemfelhívást, megkönnyítve az érintett nők igazságszolgáltatáshoz való jogainak érvényesítését, és bevonva a férfi hallgatókat, az oktatókat és a személyzetet az erőszak elleni küzdelembe; |
| --- | --- |

36.

elismeri, hogy a felsőoktatásban a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó stratégiáknak foglalkozniuk kell a nemi alapú erőszakkal is; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy készítsenek stratégiákat a nemi alapú erőszak kezelésére az egyetemeken és a felsőoktatási kollégiumokban, beleértve a figyelemfelhívást, megkönnyítve az érintett nők igazságszolgáltatáshoz való jogainak érvényesítését, és bevonva a férfi hallgatókat, az oktatókat és a személyzetet az erőszak elleni küzdelembe;

| 37. | felszólítja a tagállamokat, hogy ösztönözzék a munkavállalókat arra, hogy hozzanak intézkedéseket a nőket érő – az áldozatok esetleges önbizalomvesztéséhez és végül lemondásához vezető – munkahelyi zaklatás minden formája elleni küzdelem érdekében; |
| --- | --- |

37.

felszólítja a tagállamokat, hogy ösztönözzék a munkavállalókat arra, hogy hozzanak intézkedéseket a nőket érő – az áldozatok esetleges önbizalomvesztéséhez és végül lemondásához vezető – munkahelyi zaklatás minden formája elleni küzdelem érdekében;

| 38. | ösztönzi a tagállamokat, hogy könnyítsék meg a nemzeti felsőoktatási és tudományos minisztériumok, valamint az egyenlőséggel foglalkozó miniszterek (illetve az ezeknek megfelelő intézmények és személyek) közötti rendszeres kommunikációt, és dolgozzanak ki olyan nemzeti politikákat, amelyek ösztönzik és támogatják a nőket a tudomány és a felsőoktatás terén; |
| --- | --- |

38.

ösztönzi a tagállamokat, hogy könnyítsék meg a nemzeti felsőoktatási és tudományos minisztériumok, valamint az egyenlőséggel foglalkozó miniszterek (illetve az ezeknek megfelelő intézmények és személyek) közötti rendszeres kommunikációt, és dolgozzanak ki olyan nemzeti politikákat, amelyek ösztönzik és támogatják a nőket a tudomány és a felsőoktatás terén;

| 39. | felszólítja a tagállamokat, hogy vonják be a médiát és a magánszektort a nemi sztereotípiák felszámolásába és a kölcsönös tisztelet előmozdításába; hangsúlyozza a média szerepét a nemi sztereotípiák fenntartásában vagy a megszüntetésüket célzó küzdelemben, valamint a médiában rejlő potenciált a nők és a lányok elé állított pozitív példaképek proaktív népszerűsítése terén, és ezt ösztönözni kellene; |
| --- | --- |

39.

felszólítja a tagállamokat, hogy vonják be a médiát és a magánszektort a nemi sztereotípiák felszámolásába és a kölcsönös tisztelet előmozdításába; hangsúlyozza a média szerepét a nemi sztereotípiák fenntartásában vagy a megszüntetésüket célzó küzdelemben, valamint a médiában rejlő potenciált a nők és a lányok elé állított pozitív példaképek proaktív népszerűsítése terén, és ezt ösztönözni kellene;

| 40. | felhívja a Bizottságot és a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetét, hogy valamennyi felsőoktatási és tudományos tevékenység tekintetében fejlessze tovább a humánerőforrás-statisztikákon kívül a nemek szerint lebontott statisztikák fenntartására vonatkozó már meglévő módszereket, továbbá nemzeti szinten és az Európai Kutatási Térségben dolgozza ki az intézményi változások folyamatainak mérésére szolgáló érvényes mutatókat; |
| --- | --- |

40.

felhívja a Bizottságot és a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetét, hogy valamennyi felsőoktatási és tudományos tevékenység tekintetében fejlessze tovább a humánerőforrás-statisztikákon kívül a nemek szerint lebontott statisztikák fenntartására vonatkozó már meglévő módszereket, továbbá nemzeti szinten és az Európai Kutatási Térségben dolgozza ki az intézményi változások folyamatainak mérésére szolgáló érvényes mutatókat;

| 41. | felszólítja a tagállamokat, a tudományos szférát és valamennyi érintett felet, hogy vezessenek be speciális programokat az oktatásban, különösen a felsőfokú oktatásban annak érdekében, hogy felhívják a figyelmet a nemek közötti egyenlőség fontosságára; |
| --- | --- |

41.

felszólítja a tagállamokat, a tudományos szférát és valamennyi érintett felet, hogy vezessenek be speciális programokat az oktatásban, különösen a felsőfokú oktatásban annak érdekében, hogy felhívják a figyelmet a nemek közötti egyenlőség fontosságára;

| 42. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy valamennyi tudományos, felsőoktatási és kutatási programra és intézkedésre következetesen alkalmazzák a nemek szempontját érvényesítő költségvetés-tervezést, továbbá dolgozzanak ki iránymutatásokat és módszereket a nemi dimenzió e területekbe történő beépítésének nyomon követésére és értékelésére; |
| --- | --- |

42.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy valamennyi tudományos, felsőoktatási és kutatási programra és intézkedésre következetesen alkalmazzák a nemek szempontját érvényesítő költségvetés-tervezést, továbbá dolgozzanak ki iránymutatásokat és módszereket a nemi dimenzió e területekbe történő beépítésének nyomon követésére és értékelésére;

| 43. | felszólítja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki statisztikai mérőszámokat a felsőoktatást elhagyó nők további pályafutásának nyomon követésére annak érdekében, hogy javítsák a felsőoktatási intézmények és kormányzatok szakpolitikai döntéshozatalát az érintett területeken; |
| --- | --- |

43.

felszólítja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki statisztikai mérőszámokat a felsőoktatást elhagyó nők további pályafutásának nyomon követésére annak érdekében, hogy javítsák a felsőoktatási intézmények és kormányzatok szakpolitikai döntéshozatalát az érintett területeken;

| 44. | ösztönzi a tagállamokat, hogy vegyék fontolóra azon felsőoktatási intézmények kedvező értékelését, amelyek intézkedéseket hoztak a nemek közötti egyenlőtlenség megszüntetésére; |
| --- | --- |

44.

ösztönzi a tagállamokat, hogy vegyék fontolóra azon felsőoktatási intézmények kedvező értékelését, amelyek intézkedéseket hoztak a nemek közötti egyenlőtlenség megszüntetésére;

| 45. | kéri, hogy a Bizottság a hátrányos megkülönböztetés burkolt formáinak megfékezésére a kutatásfejlesztés terén a biológiai és társadalmi nemeket figyelembe vevő ösztönzők segítségével építse be a nemi szempontokat a tudományos és technológiai tartalmakba; |
| --- | --- |

45.

kéri, hogy a Bizottság a hátrányos megkülönböztetés burkolt formáinak megfékezésére a kutatásfejlesztés terén a biológiai és társadalmi nemeket figyelembe vevő ösztönzők segítségével építse be a nemi szempontokat a tudományos és technológiai tartalmakba;

Aktív részvétel

| 46. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat a női tudományos kutatók közötti hálózatépítés további erősítésére nemzeti, regionális és uniós szinten; |
| --- | --- |

46.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat a női tudományos kutatók közötti hálózatépítés további erősítésére nemzeti, regionális és uniós szinten;

| 47. | ösztönzi a tagállamokat, hogy vegyék fontolóra olyan mentorprogramok végrehajtását, amelyek külön figyelmet fordítanak arra, hogy a nőket ösztöndíjak, magasabb beosztások és más lehetőségek megpályázására ösztönözzék, és hogy e folyamat során támogassák őket; |
| --- | --- |

47.

ösztönzi a tagállamokat, hogy vegyék fontolóra olyan mentorprogramok végrehajtását, amelyek külön figyelmet fordítanak arra, hogy a nőket ösztöndíjak, magasabb beosztások és más lehetőségek megpályázására ösztönözzék, és hogy e folyamat során támogassák őket;

| 48. | ismételten megemlíti, hogy fontos biztosítani a nők fokozottabb részvételét a döntéshozatalban, valamint a nemek közötti egyensúly biztosítását az értékelő, felvételi és valamennyi egyéb bizottságban, továbbá a munkaerő-toborzással, finanszírozással, kutatási programokkal és publikálással kapcsolatos kijelölt döntéshozatali testületekben és bizottságokban; úgy véli, hogy arra kell biztatni a kutatóintézeteket és egyetemeket, hogy vezessenek be célértékeket a nők e szervekben való részvételére vonatkozóan; e tekintetben felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tartsák magukat a nemek közötti egyensúly javításáról és kapcsolódó intézkedésekről szóló irányelvre irányuló bizottsági javaslathoz (6) annak érdekében, hogy hasonló jogalkotási intézkedéseket javasoljanak a nők által betöltendő vezetői álláshelyekkel kapcsolatban a tudomány és a felsőoktatás terén; |
| --- | --- |

48.

ismételten megemlíti, hogy fontos biztosítani a nők fokozottabb részvételét a döntéshozatalban, valamint a nemek közötti egyensúly biztosítását az értékelő, felvételi és valamennyi egyéb bizottságban, továbbá a munkaerő-toborzással, finanszírozással, kutatási programokkal és publikálással kapcsolatos kijelölt döntéshozatali testületekben és bizottságokban; úgy véli, hogy arra kell biztatni a kutatóintézeteket és egyetemeket, hogy vezessenek be célértékeket a nők e szervekben való részvételére vonatkozóan; e tekintetben felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tartsák magukat a nemek közötti egyensúly javításáról és kapcsolódó intézkedésekről szóló irányelvre irányuló bizottsági javaslathoz (6) annak érdekében, hogy hasonló jogalkotási intézkedéseket javasoljanak a nők által betöltendő vezetői álláshelyekkel kapcsolatban a tudomány és a felsőoktatás terén;

| 49. | felkéri a Tanácsot, hogy a luxemburgi elnökség során fogadjon el következtetéseket a kutatás terén megvalósuló nemek közötti egyenlőségre vonatkozóan annak érdekében, hogy biztosítsa a nők nagyobb képviseletét és részvételét a kutatási ágazat döntéshozatalában; |
| --- | --- |

49.

felkéri a Tanácsot, hogy a luxemburgi elnökség során fogadjon el következtetéseket a kutatás terén megvalósuló nemek közötti egyenlőségre vonatkozóan annak érdekében, hogy biztosítsa a nők nagyobb képviseletét és részvételét a kutatási ágazat döntéshozatalában;

| 50. | felkéri a Parlamentet, hogy vezessen be egy „Nők és tudomány Európában” elnevezésű díjat, amelyet azon munkáltatóknak (vállalkozásoknak, intézményeknek és hatóságoknak) lehet odaítélni, amelyek úttörő szerepet játszanak a nők felsőoktatási és tudományos körökben való részvételének elősegítésében, a női felsővezetők támogatásában és az egyenlő bérezés biztosításában; |
| --- | --- |

50.

felkéri a Parlamentet, hogy vezessen be egy „Nők és tudomány Európában” elnevezésű díjat, amelyet azon munkáltatóknak (vállalkozásoknak, intézményeknek és hatóságoknak) lehet odaítélni, amelyek úttörő szerepet játszanak a nők felsőoktatási és tudományos körökben való részvételének elősegítésében, a női felsővezetők támogatásában és az egyenlő bérezés biztosításában;

| 51. | felkéri a Bizottságot, hogy – többek között tájékoztató kampányok révén – népszerűsítse a nők tudományos kutatásban való részvételének növelését célzó rendszereket és programokat; |
| --- | --- |

51.

felkéri a Bizottságot, hogy – többek között tájékoztató kampányok révén – népszerűsítse a nők tudományos kutatásban való részvételének növelését célzó rendszereket és programokat;

o

o o

| 52. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak. |
| --- | --- |

52.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak.

---

(1)  HL L 204., 2006.7.26., 23. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0050.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0499.

(4)  HL C 279. E, 2009.11.19., 40. o.

(5)  HL C 309., 2000.10.27., 57. o.

(6)  COM(2012)0614.

---

| 22.9.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/182 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/182

---

P8_TA(2015)0312

A lányok társadalmi szerepvállalásának ösztönzése az oktatáson keresztül az Európai Unióban

Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i állásfoglalása a lányok oktatás révén történő érvényesülésének támogatásáról az Unióban (2014/2250(INI))

(2017/C 316/18)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az 1948-ban elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1948-ban elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikkére és 3. cikke (3) bekezdésének második albekezdésére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 8. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikkére és 3. cikke (3) bekezdésének második albekezdésére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 8. cikkére,

| — | tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményre (EJEE), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményre (EJEE),

| — | tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések (diszkrimináció) minden formájának kiküszöböléséről szóló, 1979. december 18-i ENSZ-egyezményre (CEDAW), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések (diszkrimináció) minden formájának kiküszöböléséről szóló, 1979. december 18-i ENSZ-egyezményre (CEDAW),

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 23. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 23. cikkére,

| — | tekintettel a Nők Negyedik Világkonferenciáján 1995. szeptember 15-én elfogadott Pekingi Nyilatkozatra és Cselekvési Platformra, továbbá az ENSZ ezt követő Peking+5 (2005), Peking+15 (2010) és Peking+20 (2015) különleges ülésein elfogadott záródokumentumokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nők Negyedik Világkonferenciáján 1995. szeptember 15-én elfogadott Pekingi Nyilatkozatra és Cselekvési Platformra, továbbá az ENSZ ezt követő Peking+5 (2005), Peking+15 (2010) és Peking+20 (2015) különleges ülésein elfogadott záródokumentumokra,

| — | tekintettel az Európai Tanács által 2011 márciusában elfogadott, a nemek közötti egyenlőségről szóló európai paktumra (2011–2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács által 2011 márciusában elfogadott, a nemek közötti egyenlőségről szóló európai paktumra (2011–2020),

| — | tekintettel az Európa Tanácsnak a nők elleni és a családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló, 2011. májusi egyezményére (isztambuli egyezmény), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanácsnak a nők elleni és a családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló, 2011. májusi egyezményére (isztambuli egyezmény),

| — | tekintettel „A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégia – 2010–2015” című 2010. szeptember 21-i bizottsági közleményre (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégia – 2010–2015” című 2010. szeptember 21-i bizottsági közleményre (COM(2010)0491),

| — | tekintettel „A nemi sztereotípiák felszámolásáról az EU-ban” című, 2013. március 12-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nemi sztereotípiák felszámolásáról az EU-ban” című, 2013. március 12-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre, valamint a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2004. december 13-i 2004/113/EK tanácsi irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre, valamint a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2004. december 13-i 2004/113/EK tanácsi irányelvre,

| — | tekintettel a férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének a munkavállalás, a szakképzés, az előmenetel és a munkakörülmények terén történő végrehajtásáról szóló 76/207/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2002. szeptember 23-i 2002/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének a munkavállalás, a szakképzés, az előmenetel és a munkakörülmények terén történő végrehajtásáról szóló 76/207/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2002. szeptember 23-i 2002/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre,

| — | tekintettel „A nők és a férfiak közötti egyenlőség terén 2013-ban elért haladás az Európai Unióban” című, 2015. március 10-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők és a férfiak közötti egyenlőség terén 2013-ban elért haladás az Európai Unióban” című, 2015. március 10-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a Bizottság Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatósága (DG EAC) által megrendelt 2009-es független jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatósága (DG EAC) által megrendelt 2009-es független jelentésre,

| — | tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a nemi egyenlőség témájának tantervbe való integrálásáról szóló, a tagállamokhoz intézett 2007. október 10-i CM/Rec(2007)13 számú ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a nemi egyenlőség témájának tantervbe való integrálásáról szóló, a tagállamokhoz intézett 2007. október 10-i CM/Rec(2007)13 számú ajánlására,

| — | tekintettel az Európa Tanács „A nemi sztereotípiáktól mentes oktatás előmozdítását célzó bevált gyakorlatok gyűjteménye és a Miniszteri Bizottságnak a nemi egyenlőség témájának tantervbe való integrálásáról szóló ajánlásaiban szereplő eszközök megvalósítási módjainak meghatározása” című (2015. március 12-én felülvizsgált) dokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács „A nemi sztereotípiáktól mentes oktatás előmozdítását célzó bevált gyakorlatok gyűjteménye és a Miniszteri Bizottságnak a nemi egyenlőség témájának tantervbe való integrálásáról szóló ajánlásaiban szereplő eszközök megvalósítási módjainak meghatározása” című (2015. március 12-én felülvizsgált) dokumentumára,

| — | tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a nők és férfiak politikai és nyilvános döntésekben való egyenlő részvételéről szóló, a tagállamokhoz intézett 2003. március 12-i Rec(2003)3 számú ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a nők és férfiak politikai és nyilvános döntésekben való egyenlő részvételéről szóló, a tagállamokhoz intézett 2003. március 12-i Rec(2003)3 számú ajánlására,

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet „Nők és a munka világa” című, 2015. évi nőnapi közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet „Nők és a munka világa” című, 2015. évi nőnapi közleményére,

| — | tekintettel az Alapjogi Ügynökség (FRA) által 2013-ban közzétett, az Európai Unió leszbikus, homoszexuális, biszexuális és transznemű személyekre irányuló felmérésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alapjogi Ügynökség (FRA) által 2013-ban közzétett, az Európai Unió leszbikus, homoszexuális, biszexuális és transznemű személyekre irányuló felmérésre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A8-0206/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A8-0206/2015),

| A. | mivel az oktatás a felelősségteljes polgári szerepvállalás alapja és kulcsfontosságú a nemek közötti egyenlőség és a lányok érvényesülésének biztosítása érdekében, és mivel ez alapvető emberi jog és minden gyermeknek joga van hozzá; |
| --- | --- |

A.

mivel az oktatás a felelősségteljes polgári szerepvállalás alapja és kulcsfontosságú a nemek közötti egyenlőség és a lányok érvényesülésének biztosítása érdekében, és mivel ez alapvető emberi jog és minden gyermeknek joga van hozzá;

| B. | mivel a lányok és nők oktatása és képzése fontos európai érték, alapvető emberi jog és a lányok és nők társadalmi, kulturális és szakmai érvényesülésének, valamint az összes egyéb társadalmi, gazdasági, kulturális és politikai jog gyakorlásának, illetve a későbbiekben a nők és lányok elleni erőszak megelőzésének alapvető eleme; |
| --- | --- |

B.

mivel a lányok és nők oktatása és képzése fontos európai érték, alapvető emberi jog és a lányok és nők társadalmi, kulturális és szakmai érvényesülésének, valamint az összes egyéb társadalmi, gazdasági, kulturális és politikai jog gyakorlásának, illetve a későbbiekben a nők és lányok elleni erőszak megelőzésének alapvető eleme;

| C. | mivel az oktatás átformálhatja a társadalmat és elősegíti a társadalmi, gazdasági, politikai és nemek közötti egyenlőséget; |
| --- | --- |

C.

mivel az oktatás átformálhatja a társadalmat és elősegíti a társadalmi, gazdasági, politikai és nemek közötti egyenlőséget;

| D. | mivel a Parlament Belső Politikák Főigazgatósága által végzett tanulmány szerint világszerte 30 millió általános iskolás korú lány nem kerül be az oktatási rendszerbe; |
| --- | --- |

D.

mivel a Parlament Belső Politikák Főigazgatósága által végzett tanulmány szerint világszerte 30 millió általános iskolás korú lány nem kerül be az oktatási rendszerbe;

| E. | mivel többek között a szegénység, a társadalmi kirekesztés és az iskola előtti nevelést folytató intézmények, iskolák és iskolán kívüli hálózatok nem megfelelő elérhetősége a lányok oktatáshoz való hozzáférésének legnagyobb akadályai; |
| --- | --- |

E.

mivel többek között a szegénység, a társadalmi kirekesztés és az iskola előtti nevelést folytató intézmények, iskolák és iskolán kívüli hálózatok nem megfelelő elérhetősége a lányok oktatáshoz való hozzáférésének legnagyobb akadályai;

| F. | mivel csak államok képesek ingyenes, kötelező általános oktatást nyújtani, ami mindkét nem esélyegyenlősége garantálásának előfeltétele; |
| --- | --- |

F.

mivel csak államok képesek ingyenes, kötelező általános oktatást nyújtani, ami mindkét nem esélyegyenlősége garantálásának előfeltétele;

| G. | mivel az oktatási ágazat költségvetésének csökkentése – ami nagyrészt az Unió által szorgalmazott megszorító politikákból fakad – veszélyezteti az ingyenes, magas színvonalú állami oktatást és így hozzájárul az egyenlőtlenségek kiéleződéséhez; |
| --- | --- |

G.

mivel az oktatási ágazat költségvetésének csökkentése – ami nagyrészt az Unió által szorgalmazott megszorító politikákból fakad – veszélyezteti az ingyenes, magas színvonalú állami oktatást és így hozzájárul az egyenlőtlenségek kiéleződéséhez;

| H. | mivel a minőségi állami oktatást megkülönböztetés nélkül és tartózkodási státuszuktól függetlenül valamennyi gyermek számára ingyenessé és hozzáférhetővé kell tenni; |
| --- | --- |

H.

mivel a minőségi állami oktatást megkülönböztetés nélkül és tartózkodási státuszuktól függetlenül valamennyi gyermek számára ingyenessé és hozzáférhetővé kell tenni;

| I. | mivel a szegénység – a gyermekek iskoláztatásához kötődő közvetlen és közvetett kiadások miatt – nagyban befolyásolja az oktatáshoz való egyenlő hozzáférést, és az oktatáshoz – és különösen a felsőoktatáshoz – való hozzáférés különösképpen nehéz az alacsony jövedelemmel rendelkező családokból származó fiatalok számára, ami tovább erősíti azt a hagyományos gyakorlatot, amely a fiúk oktatását részesíti előnyben; |
| --- | --- |

I.

mivel a szegénység – a gyermekek iskoláztatásához kötődő közvetlen és közvetett kiadások miatt – nagyban befolyásolja az oktatáshoz való egyenlő hozzáférést, és az oktatáshoz – és különösen a felsőoktatáshoz – való hozzáférés különösképpen nehéz az alacsony jövedelemmel rendelkező családokból származó fiatalok számára, ami tovább erősíti azt a hagyományos gyakorlatot, amely a fiúk oktatását részesíti előnyben;

| J. | mivel a nemi sztereotípiák eltérő, meghatározott és korlátozott szerepeket rendelnek a nőkhöz, illetve a férfiakhoz, és ezeket a szerepeket számos különböző társadalmi tényező alakítja, valamint a szülők, az oktatás és a média terjeszti, vagy reprodukálja; mivel ezeket a nemi sztereotípiákat a gyermek- és kamaszkor szocializációja során sajátítják el az emberek, ezért egész életükre kihatással vannak, és korlátozhatják a nők és férfiak személyes fejlődését; |
| --- | --- |

J.

mivel a nemi sztereotípiák eltérő, meghatározott és korlátozott szerepeket rendelnek a nőkhöz, illetve a férfiakhoz, és ezeket a szerepeket számos különböző társadalmi tényező alakítja, valamint a szülők, az oktatás és a média terjeszti, vagy reprodukálja; mivel ezeket a nemi sztereotípiákat a gyermek- és kamaszkor szocializációja során sajátítják el az emberek, ezért egész életükre kihatással vannak, és korlátozhatják a nők és férfiak személyes fejlődését;

| K. | mivel a nemi sztereotípiák oktatásra és képzésre gyakorolt hatása és a diákoknak az iskolában hozott döntései befolyásolhatják választásaikat egész életük során, következésképpen komoly kihatásai vannak a munkaerőpiacra, ahol a nők még mindig ki vannak téve a horizontális és a vertikális szegregációnak is; mivel ez hozzájárul ahhoz, hogy bizonyos ágazatokat még mindig „férfiasnak” tartanak, és ezeknél a bérszintek magasabbak, mint a „nőiesnek” tartott ágazatokban; |
| --- | --- |

K.

mivel a nemi sztereotípiák oktatásra és képzésre gyakorolt hatása és a diákoknak az iskolában hozott döntései befolyásolhatják választásaikat egész életük során, következésképpen komoly kihatásai vannak a munkaerőpiacra, ahol a nők még mindig ki vannak téve a horizontális és a vertikális szegregációnak is; mivel ez hozzájárul ahhoz, hogy bizonyos ágazatokat még mindig „férfiasnak” tartanak, és ezeknél a bérszintek magasabbak, mint a „nőiesnek” tartott ágazatokban;

| L. | mivel a társadalmi környezet, a család által képviselt szemlélet, a társak, a magatartási minták és a tanárok, illetve a mentoráló intézmények és a szakválasztást segítő tanácsadás jelentősen befolyásolják a diákok tanulmányválasztását és a nemi sztereotípiák alakulását, továbbá tekintettel arra, hogy a tanárok hozzáállásuk és pedagógiai gyakorlatuk révén társadalmi változások előmozdítói, rendkívül fontos szerepet töltenek be a nemek közötti egyenlőség, sokféleség és kölcsönös megértés és tisztelet elősegítésében; továbbá tekintettel arra, hogy az iskolai tanárok el tudják érni a szülőket és fel tudják hívni a figyelmüket a nemi egyenlőség kérdésére, illetve a gyermekeik lehetőségeire; |
| --- | --- |

L.

mivel a társadalmi környezet, a család által képviselt szemlélet, a társak, a magatartási minták és a tanárok, illetve a mentoráló intézmények és a szakválasztást segítő tanácsadás jelentősen befolyásolják a diákok tanulmányválasztását és a nemi sztereotípiák alakulását, továbbá tekintettel arra, hogy a tanárok hozzáállásuk és pedagógiai gyakorlatuk révén társadalmi változások előmozdítói, rendkívül fontos szerepet töltenek be a nemek közötti egyenlőség, sokféleség és kölcsönös megértés és tisztelet elősegítésében; továbbá tekintettel arra, hogy az iskolai tanárok el tudják érni a szülőket és fel tudják hívni a figyelmüket a nemi egyenlőség kérdésére, illetve a gyermekeik lehetőségeire;

| M. | mivel a nemek közötti egyenlőséget integrálni kell az oktatási rendszer valamennyi szintjén és aspektusában a lányok és fiúk, illetve nők és férfiak körében az igazságosság és a demokratikus polgárság értékeinek előmozdítása érdekében, és oly módon, hogy a nemek között valódi partnerség valósuljon meg mind a magán- mind pedig a közéletben; |
| --- | --- |

M.

mivel a nemek közötti egyenlőséget integrálni kell az oktatási rendszer valamennyi szintjén és aspektusában a lányok és fiúk, illetve nők és férfiak körében az igazságosság és a demokratikus polgárság értékeinek előmozdítása érdekében, és oly módon, hogy a nemek között valódi partnerség valósuljon meg mind a magán- mind pedig a közéletben;

| N. | mivel több női példaképre van szükség az olyan területeken, ahol túlsúlyban vannak a férfiak, mint például a természettudomány, a mérnöki szakmák, a technológia, a matematika és a vállalkozás, és mivel a mentori hálózatok és a társaktól való tanulás hatékony eszközök a lányok e területeken való érvényesüléséhez; |
| --- | --- |

N.

mivel több női példaképre van szükség az olyan területeken, ahol túlsúlyban vannak a férfiak, mint például a természettudomány, a mérnöki szakmák, a technológia, a matematika és a vállalkozás, és mivel a mentori hálózatok és a társaktól való tanulás hatékony eszközök a lányok e területeken való érvényesüléséhez;

| O. | mivel a rendelkezésre álló adatok arról tanúskodnak, hogy a nők képzettségét és tapasztalatát anyagilag a férfiakénál kevésbé díjazzák, és továbbra is ők azok, akik a családdal és más eltartottakkal kapcsolatos gondozási munkák túlnyomó részét végzik, ami akadályozza a fizetett teljes munkaidős foglalkoztatáshoz jutásukat; mivel a nemek közötti egyenlőségnek a nők által végzett valamennyi munka elismerését, illetve a fiúk és férfiak olyan feladatokra való megtanítását is jelenti, amelyek hagyományosan elnőiesedtek; mivel a gyermekgondozási támogatásra és a szülési és apasági szabadságra irányuló szakpolitikák fejlődése Európa-szerte elősegíti majd a nők foglalkoztatási kilátásainak javulását, gazdasági érvényesülését, illetve a nemekkel kapcsolatos sztereotípiák elleni küzdelmet, és ezáltal elősegíti a lányok érvényesülését az oktatás valamennyi szintjén; |
| --- | --- |

O.

mivel a rendelkezésre álló adatok arról tanúskodnak, hogy a nők képzettségét és tapasztalatát anyagilag a férfiakénál kevésbé díjazzák, és továbbra is ők azok, akik a családdal és más eltartottakkal kapcsolatos gondozási munkák túlnyomó részét végzik, ami akadályozza a fizetett teljes munkaidős foglalkoztatáshoz jutásukat; mivel a nemek közötti egyenlőségnek a nők által végzett valamennyi munka elismerését, illetve a fiúk és férfiak olyan feladatokra való megtanítását is jelenti, amelyek hagyományosan elnőiesedtek; mivel a gyermekgondozási támogatásra és a szülési és apasági szabadságra irányuló szakpolitikák fejlődése Európa-szerte elősegíti majd a nők foglalkoztatási kilátásainak javulását, gazdasági érvényesülését, illetve a nemekkel kapcsolatos sztereotípiák elleni küzdelmet, és ezáltal elősegíti a lányok érvényesülését az oktatás valamennyi szintjén;

| P. | mivel annak ellenére, hogy több nő rendelkezik magasabb szintű középiskolai és felsőfokú végzettséggel, mind az oktatási területek, mind pedig szakmai tevékenységük leginkább a hagyományos társadalmi és gazdasági struktúrák újratermelését és fenntartását célzó tevékenységekhez kapcsolódik, és mivel növelni kell a nők jelenlétét a szakképzésben, valamint a matematika, a természettudományok, a mérnöki tudományok és a technológia területeihez kapcsolódó ágazatokban; |
| --- | --- |

P.

mivel annak ellenére, hogy több nő rendelkezik magasabb szintű középiskolai és felsőfokú végzettséggel, mind az oktatási területek, mind pedig szakmai tevékenységük leginkább a hagyományos társadalmi és gazdasági struktúrák újratermelését és fenntartását célzó tevékenységekhez kapcsolódik, és mivel növelni kell a nők jelenlétét a szakképzésben, valamint a matematika, a természettudományok, a mérnöki tudományok és a technológia területeihez kapcsolódó ágazatokban;

| Q. | mivel az oktatási erőforrások egyenlőbb elosztása következtében javulna a lányok munkaerő-piaci hozzáférése, és a nők és férfiak kiegyenlítettebb munkaerő-piaci részvétele javíthatná az Európai Unió gazdasági kilátásait; |
| --- | --- |

Q.

mivel az oktatási erőforrások egyenlőbb elosztása következtében javulna a lányok munkaerő-piaci hozzáférése, és a nők és férfiak kiegyenlítettebb munkaerő-piaci részvétele javíthatná az Európai Unió gazdasági kilátásait;

| R. | mivel az európai és nemzeti intézményeknek minden lehető eszközzel elő kellene segíteniük a nemek közötti egyenlőség megvalósulását az oktatási intézményekben, és mivel a nemek közötti egyenlőség oktatását a tanterv és az iskolai programok szerves részévé kellene tenni; mivel az európai és nemzeti hatóságoknak gondoskodni kell róla, hogy az oktatási anyagokban ne szerepeljenek diszkriminatív tartalmak; |
| --- | --- |

R.

mivel az európai és nemzeti intézményeknek minden lehető eszközzel elő kellene segíteniük a nemek közötti egyenlőség megvalósulását az oktatási intézményekben, és mivel a nemek közötti egyenlőség oktatását a tanterv és az iskolai programok szerves részévé kellene tenni; mivel az európai és nemzeti hatóságoknak gondoskodni kell róla, hogy az oktatási anyagokban ne szerepeljenek diszkriminatív tartalmak;

| S. | mivel a hivatalos tanterv az adott tagállam kulturális és társadalmi szemléletét jeleníti meg, és befolyásolja a lányokat és a fiúkat identitásuk meghatározásában; mivel a nem hivatalos tanterv kiegészíti a hivatalos tantervet, a rejtett tanterv pedig minden tanterv meghatározásában megjelenik; mivel valamennyi említett tantervtípus fontos a lányok és a fiúk identitásának alakulásában, és mivel a helyi hatóságoknak az oktatási intézményekkel fenntartott szoros kapcsolatuk révén rendkívül fontos szerepük van az informális oktatásban; |
| --- | --- |

S.

mivel a hivatalos tanterv az adott tagállam kulturális és társadalmi szemléletét jeleníti meg, és befolyásolja a lányokat és a fiúkat identitásuk meghatározásában; mivel a nem hivatalos tanterv kiegészíti a hivatalos tantervet, a rejtett tanterv pedig minden tanterv meghatározásában megjelenik; mivel valamennyi említett tantervtípus fontos a lányok és a fiúk identitásának alakulásában, és mivel a helyi hatóságoknak az oktatási intézményekkel fenntartott szoros kapcsolatuk révén rendkívül fontos szerepük van az informális oktatásban;

| T. | mivel a nemek közötti egyenlőtlenség leküzdése érdekében szükség van a tantervek, fejlesztési célok és tanulási eredmények, tartalmak, stratégiák, anyagok, értékelések, tantárgytervek és óravázlatok folyamatos pedagógiai felügyeletére, valamint ezek oktatáskutatási központok és a nemek közötti egyenlőség terén jártas szakértők általi nyomon követésére és értékelésére; |
| --- | --- |

T.

mivel a nemek közötti egyenlőtlenség leküzdése érdekében szükség van a tantervek, fejlesztési célok és tanulási eredmények, tartalmak, stratégiák, anyagok, értékelések, tantárgytervek és óravázlatok folyamatos pedagógiai felügyeletére, valamint ezek oktatáskutatási központok és a nemek közötti egyenlőség terén jártas szakértők általi nyomon követésére és értékelésére;

| U. | mivel a nők elleni erőszak a nők és férfiak közötti egyenlőség fő akadálya, és mivel az oktatáson keresztül küzdeni lehet ellene; mivel az isztambuli egyezményt nem minden tagállam erősítette meg, és mivel az Unió felelős a nemek közötti egyenlőséget előmozdító projektek kezdeményezéséért és finanszírozásáért; |
| --- | --- |

U.

mivel a nők elleni erőszak a nők és férfiak közötti egyenlőség fő akadálya, és mivel az oktatáson keresztül küzdeni lehet ellene; mivel az isztambuli egyezményt nem minden tagállam erősítette meg, és mivel az Unió felelős a nemek közötti egyenlőséget előmozdító projektek kezdeményezéséért és finanszírozásáért;

| V. | mivel az iskolához kapcsolódó nemi alapú erőszakba beletartozik többek között a nemi sztereotípiák és társadalmi normák miatt gyermekeken elkövetett szexuális, fizikai és/vagy pszichológiai erőszak is; mivel az iskolához kapcsolódó nemi alapú erőszak a hozzáférés, részvétel és végzettség egyik fő akadálya; |
| --- | --- |

V.

mivel az iskolához kapcsolódó nemi alapú erőszakba beletartozik többek között a nemi sztereotípiák és társadalmi normák miatt gyermekeken elkövetett szexuális, fizikai és/vagy pszichológiai erőszak is; mivel az iskolához kapcsolódó nemi alapú erőszak a hozzáférés, részvétel és végzettség egyik fő akadálya;

| W. | mivel a fogyatékossággal élő, illetve sajátos nevelési igényű nők és lányok többszörös megkülönböztetésnek vannak kitéve; mivel a lányok helyzete csak úgy javítható, ha egyenlő a hozzáférésük a magas színvonalú oktatáshoz és képzéshez, azt az ilyen jellegű megkülönböztetés nem határozza meg vagy akadályozza, valamint teljes mértékben összhangban van az integráció alapelveivel; |
| --- | --- |

W.

mivel a fogyatékossággal élő, illetve sajátos nevelési igényű nők és lányok többszörös megkülönböztetésnek vannak kitéve; mivel a lányok helyzete csak úgy javítható, ha egyenlő a hozzáférésük a magas színvonalú oktatáshoz és képzéshez, azt az ilyen jellegű megkülönböztetés nem határozza meg vagy akadályozza, valamint teljes mértékben összhangban van az integráció alapelveivel;

| X. | mivel a sajátos nevelési igény megállapításában jelentős aránytalanságok állnak fenn; mivel a fiúknál általában gyakrabban állapítanak meg sajátos nevelési igényt, különösen az olyan nem normatív jellegű nehézségek esetén, mint a figyelemhiányos zavar és a diszlexia, ahol a szakmai ítélet nagyobb szerepet játszik az azonosításban; |
| --- | --- |

X.

mivel a sajátos nevelési igény megállapításában jelentős aránytalanságok állnak fenn; mivel a fiúknál általában gyakrabban állapítanak meg sajátos nevelési igényt, különösen az olyan nem normatív jellegű nehézségek esetén, mint a figyelemhiányos zavar és a diszlexia, ahol a szakmai ítélet nagyobb szerepet játszik az azonosításban;

| Y. | mivel világszerte a felnőttek 17 %-a – akiknek kétharmada (493 millió) nő – nem tud írni és olvasni (3); |
| --- | --- |

Y.

mivel világszerte a felnőttek 17 %-a – akiknek kétharmada (493 millió) nő – nem tud írni és olvasni (3);

Általános ajánlások

| 1. | kéri a tagállamokat, hogy hajtsák végre és javítsák az olyan intézkedéseket, amelyek előmozdítják a nemek közötti egyenlőség megvalósulását az oktatás valamennyi szintjén, szervesen beépítik a nemi szempontok iránti tudatosság növelését a tanárképzésbe, illetve az iskolai szakemberek valamennyi kategóriájának – pl. az iskolaorvosok, nővérek, pszichológusok, szociális munkások és pedagógusok – képzésébe, és biztosítják az olyan mechanizmusok létrehozását, amelyek az oktatási rendszer egészében elősegítik a nemek közötti egyenlőség előmozdítását, megvalósulását, nyomon követését és értékelését az oktatási intézményekben; |
| --- | --- |

1.

kéri a tagállamokat, hogy hajtsák végre és javítsák az olyan intézkedéseket, amelyek előmozdítják a nemek közötti egyenlőség megvalósulását az oktatás valamennyi szintjén, szervesen beépítik a nemi szempontok iránti tudatosság növelését a tanárképzésbe, illetve az iskolai szakemberek valamennyi kategóriájának – pl. az iskolaorvosok, nővérek, pszichológusok, szociális munkások és pedagógusok – képzésébe, és biztosítják az olyan mechanizmusok létrehozását, amelyek az oktatási rendszer egészében elősegítik a nemek közötti egyenlőség előmozdítását, megvalósulását, nyomon követését és értékelését az oktatási intézményekben;

| 2. | felszólítja a tagállamokat, hogy mozdítsák elő az oktatás demokratizálódását és az annak biztosításához szükséges egyéb feltételeket, hogy az akár az iskolákon, akár más nevelési eszközökön keresztül nyújtott oktatás elősegítse a nemek közötti egyenlőség és az esélyegyenlőség megvalósulását, a gazdasági, társadalmi és kulturális különbségek áthidalását, ösztönözze a személyes fejlődést és a tolerancia, szolidaritás és felelősségvállalás szellemiségét, valamint elősegítse a társadalmi fejlődést és a közösség életében való demokratikus részvételt; |
| --- | --- |

2.

felszólítja a tagállamokat, hogy mozdítsák elő az oktatás demokratizálódását és az annak biztosításához szükséges egyéb feltételeket, hogy az akár az iskolákon, akár más nevelési eszközökön keresztül nyújtott oktatás elősegítse a nemek közötti egyenlőség és az esélyegyenlőség megvalósulását, a gazdasági, társadalmi és kulturális különbségek áthidalását, ösztönözze a személyes fejlődést és a tolerancia, szolidaritás és felelősségvállalás szellemiségét, valamint elősegítse a társadalmi fejlődést és a közösség életében való demokratikus részvételt;

| 3. | felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy oktatási rendszerük az alapvető jogokra és szabadságokra, illetve a nők és férfiak egyenlő jogaira és esélyegyenlőségére vonatkozó oktatást is magában foglalja, továbbá hogy rendszerük minőségi alapelvei között szerepeljen a nők és férfiak közötti valódi egyenlőség előtt álló akadályok felszámolása és a köztük lévő teljes egyenlőség előmozdítása; |
| --- | --- |

3.

felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy oktatási rendszerük az alapvető jogokra és szabadságokra, illetve a nők és férfiak egyenlő jogaira és esélyegyenlőségére vonatkozó oktatást is magában foglalja, továbbá hogy rendszerük minőségi alapelvei között szerepeljen a nők és férfiak közötti valódi egyenlőség előtt álló akadályok felszámolása és a köztük lévő teljes egyenlőség előmozdítása;

| 4. | ösztönzi az iskolai formális és informális oktatás holisztikus megközelítését, az emberi jogok, az emberi méltóság, a nemek közötti egyenlőség és az önértékelés és magabiztosság fejlesztésének érzékeny megközelítését, ami elősegíti a lányok és nők önálló és tájékozott döntéshozatalát személyes és szakmai téren egyaránt; elismeri, hogy a nemek közötti egyenlőségre oktatást ki kell egészíteni a demokratikus értékekre való állampolgári neveléssel, és jogokon alapuló, a nemi szempontot figyelembe vevő oktatási környezetbe kell beágyazni, ahol a lányok és a fiúk megtanulják a jogaikat és megtapasztalják a demokratikus folyamatot az iskolában és informális tanulási környezetekben, például az iskolájuk demokratikus irányításában való részvételen keresztül; |
| --- | --- |

4.

ösztönzi az iskolai formális és informális oktatás holisztikus megközelítését, az emberi jogok, az emberi méltóság, a nemek közötti egyenlőség és az önértékelés és magabiztosság fejlesztésének érzékeny megközelítését, ami elősegíti a lányok és nők önálló és tájékozott döntéshozatalát személyes és szakmai téren egyaránt; elismeri, hogy a nemek közötti egyenlőségre oktatást ki kell egészíteni a demokratikus értékekre való állampolgári neveléssel, és jogokon alapuló, a nemi szempontot figyelembe vevő oktatási környezetbe kell beágyazni, ahol a lányok és a fiúk megtanulják a jogaikat és megtapasztalják a demokratikus folyamatot az iskolában és informális tanulási környezetekben, például az iskolájuk demokratikus irányításában való részvételen keresztül;

| 5. | felszólítja a Bizottságban és a tagállamokban lévő oktatáspolitikai felelősöket annak biztosítására, hogy a nemek közötti egyenlőség iránti elkötelezettség ne maradjon meg az elvek kinyilvánításának és a politikai szándéknak a szintjén, és nyilvánuljon meg a befektetett erőfeszítések és erőforrások lényeges növelésében, emlékeztetve az oktatás kulturális változásra gyakorolt elsődleges szerepére; |
| --- | --- |

5.

felszólítja a Bizottságban és a tagállamokban lévő oktatáspolitikai felelősöket annak biztosítására, hogy a nemek közötti egyenlőség iránti elkötelezettség ne maradjon meg az elvek kinyilvánításának és a politikai szándéknak a szintjén, és nyilvánuljon meg a befektetett erőfeszítések és erőforrások lényeges növelésében, emlékeztetve az oktatás kulturális változásra gyakorolt elsődleges szerepére;

| 6. | rámutat, hogy noha a nők a felsőfokú végzettséggel rendelkezők többségét (60 %) alkotják az Unióban, foglalkoztatási arányuk és előmeneteli pályájuk nem tükrözi lehetőségeik teljes kiaknázását; hangsúlyozza, hogy az inkluzív, hosszú távú gazdasági növekedés azon múlik, hogy – elsősorban a horizontális és vertikális szegregáció felszámolása révén – megszűnik-e a nők iskolai végzettsége és munkaerő-piaci helyzete közötti szakadék; |
| --- | --- |

6.

rámutat, hogy noha a nők a felsőfokú végzettséggel rendelkezők többségét (60 %) alkotják az Unióban, foglalkoztatási arányuk és előmeneteli pályájuk nem tükrözi lehetőségeik teljes kiaknázását; hangsúlyozza, hogy az inkluzív, hosszú távú gazdasági növekedés azon múlik, hogy – elsősorban a horizontális és vertikális szegregáció felszámolása révén – megszűnik-e a nők iskolai végzettsége és munkaerő-piaci helyzete közötti szakadék;

| 7. | hangsúlyozza, hogy az oktatás fontos eszköz annak lehetővé tételére, hogy a nők teljes körűen részt vehessenek a társadalom és a gazdaság fejlesztésében; hangsúlyozza, hogy az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó intézkedések kulcsfontosságúak abban, hogy olyan készségekkel ruházzák fel a nőket, melyek lehetővé teszik számukra a munkába való visszatérést, jobb munkahelyek megszerzését, bevételük és munkakörülményeik javítását; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy az oktatás fontos eszköz annak lehetővé tételére, hogy a nők teljes körűen részt vehessenek a társadalom és a gazdaság fejlesztésében; hangsúlyozza, hogy az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó intézkedések kulcsfontosságúak abban, hogy olyan készségekkel ruházzák fel a nőket, melyek lehetővé teszik számukra a munkába való visszatérést, jobb munkahelyek megszerzését, bevételük és munkakörülményeik javítását;

| 8. | felszólítja a tagállamokat, hogy növeljék az oktatásba irányuló alapvető beruházásokat annak érdekében, hogy mindenki ingyenes és magas színvonalú állami oktatásban részesülhessen; |
| --- | --- |

8.

felszólítja a tagállamokat, hogy növeljék az oktatásba irányuló alapvető beruházásokat annak érdekében, hogy mindenki ingyenes és magas színvonalú állami oktatásban részesülhessen;

| 9. | felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy oktatási hatóságaik garantálják a nők és férfiak oktatáshoz való jogának egyenlőségét azáltal, hogy az egyenlő bánásmód alapelvét aktívan belefoglalják az oktatási célokba és intézkedésekbe, megelőzve a szexista magatartásból és az azzal kapcsolatos társadalmi sztereotípiákból fakadó, nők és férfiak közötti egyenlőtlenségek kialakulását; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy oktatási hatóságaik garantálják a nők és férfiak oktatáshoz való jogának egyenlőségét azáltal, hogy az egyenlő bánásmód alapelvét aktívan belefoglalják az oktatási célokba és intézkedésekbe, megelőzve a szexista magatartásból és az azzal kapcsolatos társadalmi sztereotípiákból fakadó, nők és férfiak közötti egyenlőtlenségek kialakulását;

| 10. | kéri a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy ez az ajánlás eljusson a központi, regionális és helyi oktatási politikák végrehajtásáért felelős illetékes nemzeti intézményekhez, az iskolákat vezető testületekhez és a regionális, illetve helyi hatóságokhoz; |
| --- | --- |

10.

kéri a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy ez az ajánlás eljusson a központi, regionális és helyi oktatási politikák végrehajtásáért felelős illetékes nemzeti intézményekhez, az iskolákat vezető testületekhez és a regionális, illetve helyi hatóságokhoz;

| 11. | hangsúlyozza, hogy elő kell segíteni a nemek egyenlő képviseletét az oktatási intézmények felügyeletét ellátó és irányító testületek vezetése és irányítása, különösen az iskolaigazgatás és -vezetés terén, illetve az alulreprezentált területeken, mint például a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika területein, hiszen ez példaképként szolgálhat majd a lányoknak; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy elő kell segíteni a nemek egyenlő képviseletét az oktatási intézmények felügyeletét ellátó és irányító testületek vezetése és irányítása, különösen az iskolaigazgatás és -vezetés terén, illetve az alulreprezentált területeken, mint például a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika területein, hiszen ez példaképként szolgálhat majd a lányoknak;

| 12. | hangsúlyozza, hogy azok a lányok, akik nem járhatnak iskolába, jobban ki vannak téve a családon belüli erőszak veszélyének; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy azok a lányok, akik nem járhatnak iskolába, jobban ki vannak téve a családon belüli erőszak veszélyének;

| 13. | sürgeti a Bizottságot, hogy mihamarabb kezdeményezze az Unió isztambuli egyezményhez való csatlakozására irányuló eljárást; kéri a tagállamokat, hogy erősítsék meg az egyezményt, valamint felszólítja az Uniót és a tagállamokat, hogy működjenek együtt a nemek közötti egyenlőség érvényesüléséért az Unió külkapcsolataiban; felhívja a figyelmet a nemi sztereotípiák, a megfélemlítés, az internetes megfélemlítés és a nők elleni erőszak közötti szoros összefüggésekre, továbbá arra, hogy ezekkel szemben már a korai életkorban fel kell venni a küzdelmet; hangsúlyozza, hogy az isztambuli egyezmény arra kéri az aláírókat, hogy az oktatási anyagokban szerepeljenek az olyan témák, mint például a nem sztereotípiákra épülő nemi szerepek, a kölcsönös tisztelet, a személyes kapcsolatokban előforduló konfliktusok erőszakmentes rendezése, a nemi alapú erőszak és a személyi sérthetetlenséghez való jog, melyeket a tanulók kapacitásának fejlődéséhez igazítanak a formális tantervekben és az oktatás valamennyi szintjén; |
| --- | --- |

13.

sürgeti a Bizottságot, hogy mihamarabb kezdeményezze az Unió isztambuli egyezményhez való csatlakozására irányuló eljárást; kéri a tagállamokat, hogy erősítsék meg az egyezményt, valamint felszólítja az Uniót és a tagállamokat, hogy működjenek együtt a nemek közötti egyenlőség érvényesüléséért az Unió külkapcsolataiban; felhívja a figyelmet a nemi sztereotípiák, a megfélemlítés, az internetes megfélemlítés és a nők elleni erőszak közötti szoros összefüggésekre, továbbá arra, hogy ezekkel szemben már a korai életkorban fel kell venni a küzdelmet; hangsúlyozza, hogy az isztambuli egyezmény arra kéri az aláírókat, hogy az oktatási anyagokban szerepeljenek az olyan témák, mint például a nem sztereotípiákra épülő nemi szerepek, a kölcsönös tisztelet, a személyes kapcsolatokban előforduló konfliktusok erőszakmentes rendezése, a nemi alapú erőszak és a személyi sérthetetlenséghez való jog, melyeket a tanulók kapacitásának fejlődéséhez igazítanak a formális tantervekben és az oktatás valamennyi szintjén;

| 14. | ösztönzi valamennyi tagállamot, hogy következetesen ruházzanak be tájékoztató, figyelemfelhívó és oktatási kampányokba, és hogy javítsák a lányok és a fiúk részére biztosított pályaorientációt, amelynek során foglalkoznak a nemi szerepekkel kapcsolatos sztereotípiákkal, valamint a szakma- és pályaorientáció során jelentkező nemi sztereotípiákkal, különösen a tudomány és az új technológiák területén; emlékeztet, hogy ez csökkentené a nemek között a munkaerőpiacon tapasztalható szegregációt és megerősítené a nők pozícióját, miközben lehetővé tenné számukra, hogy teljes mértékben kiaknázzák a lányok és nők által képviselt humán tőkét az Európai Unióban, valamint előmozdítaná a továbbtanulás és a pályaválasztás iskolákban és tantermekben történő megvitatását; |
| --- | --- |

14.

ösztönzi valamennyi tagállamot, hogy következetesen ruházzanak be tájékoztató, figyelemfelhívó és oktatási kampányokba, és hogy javítsák a lányok és a fiúk részére biztosított pályaorientációt, amelynek során foglalkoznak a nemi szerepekkel kapcsolatos sztereotípiákkal, valamint a szakma- és pályaorientáció során jelentkező nemi sztereotípiákkal, különösen a tudomány és az új technológiák területén; emlékeztet, hogy ez csökkentené a nemek között a munkaerőpiacon tapasztalható szegregációt és megerősítené a nők pozícióját, miközben lehetővé tenné számukra, hogy teljes mértékben kiaknázzák a lányok és nők által képviselt humán tőkét az Európai Unióban, valamint előmozdítaná a továbbtanulás és a pályaválasztás iskolákban és tantermekben történő megvitatását;

| 15. | emlékeztet az oktató csoportok szerepére abban, hogy a családok számára a gyermekek iskolai pályafutásával kapcsolatban segítséget és tanácsot nyújtsanak azzal a céllal, hogy őket a készségeiknek, tehetségüknek és érdeklődésüknek megfelelő pályára állítsák; hangsúlyozza, hogy az iskolai pályafutással kapcsolatos tanácsadás időszaka döntő fontosságú, olyan időszak, amikor a nemekkel kapcsolatos sztereotípiák megjelenhetnek, és hogy ez tartósan befolyásolhatja, hogy a lányok mennyire lesznek képesek olyan szakmai karriert választani, amely elősegíti személyes fejlődésüket és emancipációjukat; |
| --- | --- |

15.

emlékeztet az oktató csoportok szerepére abban, hogy a családok számára a gyermekek iskolai pályafutásával kapcsolatban segítséget és tanácsot nyújtsanak azzal a céllal, hogy őket a készségeiknek, tehetségüknek és érdeklődésüknek megfelelő pályára állítsák; hangsúlyozza, hogy az iskolai pályafutással kapcsolatos tanácsadás időszaka döntő fontosságú, olyan időszak, amikor a nemekkel kapcsolatos sztereotípiák megjelenhetnek, és hogy ez tartósan befolyásolhatja, hogy a lányok mennyire lesznek képesek olyan szakmai karriert választani, amely elősegíti személyes fejlődésüket és emancipációjukat;

| 16. | felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamok révén szervezzen a lányokat megcélzó, specifikus figyelemfelhívó képzési programokat a felsőoktatásbeli részvételükről és lehetséges tanulási lehetőségeikről, valamint a megfelelő munkalehetőségekről, adottságaik alapján, annak érdekében, hogy olyan szakmai pályák választására ösztönözzék őket, ahol hagyományosan a férfiak vannak túlsúlyban, illetve hogy növeljék a nők új generációjának önbizalmát; hangsúlyozza, hogy az informális oktatás fontos szerepet játszik a lányok és fiatal nők önbizalmának építésében; |
| --- | --- |

16.

felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamok révén szervezzen a lányokat megcélzó, specifikus figyelemfelhívó képzési programokat a felsőoktatásbeli részvételükről és lehetséges tanulási lehetőségeikről, valamint a megfelelő munkalehetőségekről, adottságaik alapján, annak érdekében, hogy olyan szakmai pályák választására ösztönözzék őket, ahol hagyományosan a férfiak vannak túlsúlyban, illetve hogy növeljék a nők új generációjának önbizalmát; hangsúlyozza, hogy az informális oktatás fontos szerepet játszik a lányok és fiatal nők önbizalmának építésében;

| 17. | felkéri a tagállamokat, hogy támaszkodjanak az európai strukturális és beruházási alapokra olyan programok támogatása érdekében, amelyek aktívan együttműködnek a társadalmilag kirekesztett közösségekhez tartozó gyermekek szüleivel, illetve annak érdekében, hogy ösztönözzék értelmes és inspiráló tevékenységek létrehozását az iskolaidőn kívül és a tanítási szünetek során; |
| --- | --- |

17.

felkéri a tagállamokat, hogy támaszkodjanak az európai strukturális és beruházási alapokra olyan programok támogatása érdekében, amelyek aktívan együttműködnek a társadalmilag kirekesztett közösségekhez tartozó gyermekek szüleivel, illetve annak érdekében, hogy ösztönözzék értelmes és inspiráló tevékenységek létrehozását az iskolaidőn kívül és a tanítási szünetek során;

| 18. | felszólítja a tagállamokat, hogy ösztönözzék az állami óvoda- és bölcsődehálózatok, az iskola előtti nevelési rendszer és a gyermekeknek szóló, államilag finanszírozott szabadidős szolgáltatások előmozdítását; |
| --- | --- |

18.

felszólítja a tagállamokat, hogy ösztönözzék az állami óvoda- és bölcsődehálózatok, az iskola előtti nevelési rendszer és a gyermekeknek szóló, államilag finanszírozott szabadidős szolgáltatások előmozdítását;

| 19. | felkéri a tagállamokat, hogy javítsák a fogyatékossággal élő, illetve sajátos nevelési igényű emberek oktatásának és szakmai képzésének minőségét, csökkentsék a körükben tapasztalható magas iskolaelhagyási arányt, és tartsák tiszteletben a befogadó oktatás elvét, a tanulók aktív részvételének hangsúlyozásával, valamint javítsák a társadalomba és – amennyiben lehetséges – az általános oktatási rendszerbe való beilleszkedésüket; felszólít arra, hogy ennek érdekében haladéktalanul javítsák a tanárképzését, foglalják bele a nemi szempontokat a tanárképzésbe, valamint a tanulási nehézségek azonosításába, többek között dolgozzanak ki a nemi szempontot figyelembe vevő szűrőeszközöket és specifikus, a nemi szempontokat érvényesítő oktatási programokat annak érdekében, hogy jobb lehetőségeket nyújtsanak az érintett nőknek és lányoknak, amikor munkahelyet keresnek, valamint hogy felkészítsék őket arra, hogy leküzdjék a többszörös megkülönböztetést; |
| --- | --- |

19.

felkéri a tagállamokat, hogy javítsák a fogyatékossággal élő, illetve sajátos nevelési igényű emberek oktatásának és szakmai képzésének minőségét, csökkentsék a körükben tapasztalható magas iskolaelhagyási arányt, és tartsák tiszteletben a befogadó oktatás elvét, a tanulók aktív részvételének hangsúlyozásával, valamint javítsák a társadalomba és – amennyiben lehetséges – az általános oktatási rendszerbe való beilleszkedésüket; felszólít arra, hogy ennek érdekében haladéktalanul javítsák a tanárképzését, foglalják bele a nemi szempontokat a tanárképzésbe, valamint a tanulási nehézségek azonosításába, többek között dolgozzanak ki a nemi szempontot figyelembe vevő szűrőeszközöket és specifikus, a nemi szempontokat érvényesítő oktatási programokat annak érdekében, hogy jobb lehetőségeket nyújtsanak az érintett nőknek és lányoknak, amikor munkahelyet keresnek, valamint hogy felkészítsék őket arra, hogy leküzdjék a többszörös megkülönböztetést;

| 20. | felhívja a tagállamokat, hogy a lányok és a fiúk számára biztosítsanak egyenlő hozzáférést az oktatáshoz, tekintet nélkül a korukra, nemükre, társadalmi-gazdasági helyzetükre, kulturális hátterükre vagy vallásukra, és hangsúlyozza, hogy szükség van európai, nemzeti és helyi intézményekre hogy előmozdítsanak speciális programokat általában a marginalizált közösségeknek, valamint különösen az ezen közösségekből származó lányoknak az iskolákbeli integrálása érdekében, mivel ők gyakran többszörös megkülönböztetéssel szembesülnek, továbbá az európai társadalmak valamennyi kisebbségének integrálása érdekében; kiemeli, hogy fontos biztosítani, hogy a lányok befejezzék középfokú tanulmányaikat, és hangsúlyozza, hogy szükség van a rászoruló családok pénzügyi támogatására irányuló programokra az iskolai lemorzsolódás megelőzése érdekében, különösen a lányok esetében; |
| --- | --- |

20.

felhívja a tagállamokat, hogy a lányok és a fiúk számára biztosítsanak egyenlő hozzáférést az oktatáshoz, tekintet nélkül a korukra, nemükre, társadalmi-gazdasági helyzetükre, kulturális hátterükre vagy vallásukra, és hangsúlyozza, hogy szükség van európai, nemzeti és helyi intézményekre hogy előmozdítsanak speciális programokat általában a marginalizált közösségeknek, valamint különösen az ezen közösségekből származó lányoknak az iskolákbeli integrálása érdekében, mivel ők gyakran többszörös megkülönböztetéssel szembesülnek, továbbá az európai társadalmak valamennyi kisebbségének integrálása érdekében; kiemeli, hogy fontos biztosítani, hogy a lányok befejezzék középfokú tanulmányaikat, és hangsúlyozza, hogy szükség van a rászoruló családok pénzügyi támogatására irányuló programokra az iskolai lemorzsolódás megelőzése érdekében, különösen a lányok esetében;

| 21. | felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsák a szükséges aktív támogatást annak érdekében, hogy a migráns nők és családjaik helyi ingyenes közoktatási szolgálat keretében tanulhassák a fogadó ország nyelvét; |
| --- | --- |

21.

felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsák a szükséges aktív támogatást annak érdekében, hogy a migráns nők és családjaik helyi ingyenes közoktatási szolgálat keretében tanulhassák a fogadó ország nyelvét;

| 22. | felszólítja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki konkrét programokat annak biztosítására, hogy a roma lányok és fiatal nők részt vegyenek az alap-, közép- és felsőfokú oktatásban, valamint vezessenek be külön intézkedéseket a tizenéves anyákra és az iskolából korán lemorzsolódó lányokra vonatkozóan annak érdekében, hogy támogassák különösen a megszakítás nélküli oktatásukat, valamint hogy számukra munkalapú képzést nyújtsanak; felszólítja továbbá a tagállamokat és a Bizottságot, hogy vegye ezeket az intézkedéseket figyelembe a nemzeti romaintegrációs stratégiák összehangolása és értékelése során; |
| --- | --- |

22.

felszólítja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki konkrét programokat annak biztosítására, hogy a roma lányok és fiatal nők részt vegyenek az alap-, közép- és felsőfokú oktatásban, valamint vezessenek be külön intézkedéseket a tizenéves anyákra és az iskolából korán lemorzsolódó lányokra vonatkozóan annak érdekében, hogy támogassák különösen a megszakítás nélküli oktatásukat, valamint hogy számukra munkalapú képzést nyújtsanak; felszólítja továbbá a tagállamokat és a Bizottságot, hogy vegye ezeket az intézkedéseket figyelembe a nemzeti romaintegrációs stratégiák összehangolása és értékelése során;

| 23. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a fejlesztési együttműködési projektekben a lányok és nők oktatását célzó intézkedések is szerepeljenek; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a fejlesztési együttműködési projektekben a lányok és nők oktatását célzó intézkedések is szerepeljenek;

| 24. | kiemeli annak fontosságát, hogy külön figyelmet kell szentelni a nők és férfiak közötti egyenlőség alapelvének a tantervben és az oktatás valamennyi szakaszában; |
| --- | --- |

24.

kiemeli annak fontosságát, hogy külön figyelmet kell szentelni a nők és férfiak közötti egyenlőség alapelvének a tantervben és az oktatás valamennyi szakaszában;

Tanterv és képzés

| 25. | kitart amellett, hogy különös hangsúlyt kell helyezni a nemek közötti egyenlőségre minden téren: a tantervek, a fejlesztési célok és az oktatási eredmények, tartalmak, az iskolai programok és tervek terén, valamint meg kell vizsgálni, hogy milyen helyet foglalnak el a nők az egyes tantárgyak iskolai tanterveiben, a tanított tartalmakban kiemelve szerepüket; úgy véli, hogy az oktatásban a nemek közötti egyenlőségnek kifejezetten foglalkoznia kell az egyenlőség elvével, és ki kell térnie számos kérdésre, így például az írástudásra, a megfélemlítésre, az erőszakra, a gyűlöletbeszédre, az emberi jogokra és az állampolgári ismeretek oktatására; |
| --- | --- |

25.

kitart amellett, hogy különös hangsúlyt kell helyezni a nemek közötti egyenlőségre minden téren: a tantervek, a fejlesztési célok és az oktatási eredmények, tartalmak, az iskolai programok és tervek terén, valamint meg kell vizsgálni, hogy milyen helyet foglalnak el a nők az egyes tantárgyak iskolai tanterveiben, a tanított tartalmakban kiemelve szerepüket; úgy véli, hogy az oktatásban a nemek közötti egyenlőségnek kifejezetten foglalkoznia kell az egyenlőség elvével, és ki kell térnie számos kérdésre, így például az írástudásra, a megfélemlítésre, az erőszakra, a gyűlöletbeszédre, az emberi jogokra és az állampolgári ismeretek oktatására;

| 26. | hangsúlyozza, hogy az oktatásnak – mind a lányok, mind pedig a fiúk esetében – elő kell segítenie a tudatos, kiegyensúlyozott, másokat tisztelő, empátiára és kölcsönös tiszteletre képes személyiség kialakulását a megkülönböztetés, agresszió és megfélemlítés elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy az oktatásnak – mind a lányok, mind pedig a fiúk esetében – elő kell segítenie a tudatos, kiegyensúlyozott, másokat tisztelő, empátiára és kölcsönös tiszteletre képes személyiség kialakulását a megkülönböztetés, agresszió és megfélemlítés elkerülése érdekében;

| 27. | hangsúlyozza, hogy az iskoláknak segíteniük kell az oktatás interkulturális megközelítésének kialakítását, a nyitottság, kölcsönös tisztelet és a kultúrák és vallások közötti párbeszéd elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy az iskoláknak segíteniük kell az oktatás interkulturális megközelítésének kialakítását, a nyitottság, kölcsönös tisztelet és a kultúrák és vallások közötti párbeszéd elősegítése érdekében;

| 28. | ösztönzi a tagállamok illetékes hatóságait, hogy segítsék elő a nemek közötti egyenlőséget átfogó szexuális és párkapcsolati oktatási programjaik – többek között a lányoknak és fiúknak a beleegyezésen, tiszteleten és kölcsönösségen alapuló párkapcsolatokra történő oktatása –, továbbá a sport és a szabadidős tevékenységek révén, ahol a sztereotípiák és a nemek szerinti elvárások hatással lehetnek az önképre, az egészségre, a készségek elsajátítására, az intellektuális fejlődésre, a társadalmi beilleszkedésre és a lányok és fiúk identitásának alakulására egyaránt; |
| --- | --- |

28.

ösztönzi a tagállamok illetékes hatóságait, hogy segítsék elő a nemek közötti egyenlőséget átfogó szexuális és párkapcsolati oktatási programjaik – többek között a lányoknak és fiúknak a beleegyezésen, tiszteleten és kölcsönösségen alapuló párkapcsolatokra történő oktatása –, továbbá a sport és a szabadidős tevékenységek révén, ahol a sztereotípiák és a nemek szerinti elvárások hatással lehetnek az önképre, az egészségre, a készségek elsajátítására, az intellektuális fejlődésre, a társadalmi beilleszkedésre és a lányok és fiúk identitásának alakulására egyaránt;

| 29. | elismeri, hogy az érzékeny, életkornak megfelelő és tudományos szempontból pontos szexuális és párkapcsolati oktatás nélkülözhetetlen eszköz a lányok és fiúk önrendelkezéséhez, ami segíti, hogy megalapozott döntéseket hozzanak, és hozzájárul a szélesebb értelemben vett közegészségügyi prioritások megvalósításához, például a nem tervezett terhességek számának csökkentéséhez, az anyák és a gyermekek halandóságának csökkentéséhez, a szexuális úton terjedő fertőzések megelőzéséhez és korai kezeléséhez, és az egészség terén fennálló egyenlőtlenség mérsékléséhez; ösztönzi a tagállamokat, hogy vegyék fontolóra az életkornak megfelelő, átfogó szexuális és párkapcsolati oktatás iskolai tantervekben való kötelezővé tételét valamennyi általános iskolai és középfokú oktatásban részt vevő gyermek számára, és hangsúlyozza a tanárképzés fontosságát, különös tekintettel a lányok és a nők tiszteletét, valamint a nemek közötti egyenlőséget illetően; |
| --- | --- |

29.

elismeri, hogy az érzékeny, életkornak megfelelő és tudományos szempontból pontos szexuális és párkapcsolati oktatás nélkülözhetetlen eszköz a lányok és fiúk önrendelkezéséhez, ami segíti, hogy megalapozott döntéseket hozzanak, és hozzájárul a szélesebb értelemben vett közegészségügyi prioritások megvalósításához, például a nem tervezett terhességek számának csökkentéséhez, az anyák és a gyermekek halandóságának csökkentéséhez, a szexuális úton terjedő fertőzések megelőzéséhez és korai kezeléséhez, és az egészség terén fennálló egyenlőtlenség mérsékléséhez; ösztönzi a tagállamokat, hogy vegyék fontolóra az életkornak megfelelő, átfogó szexuális és párkapcsolati oktatás iskolai tantervekben való kötelezővé tételét valamennyi általános iskolai és középfokú oktatásban részt vevő gyermek számára, és hangsúlyozza a tanárképzés fontosságát, különös tekintettel a lányok és a nők tiszteletét, valamint a nemek közötti egyenlőséget illetően;

| 30. | felszólít a lányok ismereteik növelése és a saját testük feletti szabadon rendelkezés révén történő érvényesülését célzó szexuális és párkapcsolati oktatás végrehajtására a tantervi programok keretében, emellett felszólít arra is, hogy a többi tantárgy is összhangban legyen ezekkel az elvekkel; |
| --- | --- |

30.

felszólít a lányok ismereteik növelése és a saját testük feletti szabadon rendelkezés révén történő érvényesülését célzó szexuális és párkapcsolati oktatás végrehajtására a tantervi programok keretében, emellett felszólít arra is, hogy a többi tantárgy is összhangban legyen ezekkel az elvekkel;

| 31. | felszólítja a Bizottságot, hogy küzdjön a szexuális irányultságon és nemi identitáson alapuló megkülönböztetés ellen az oktatási létesítményekben; sürgeti a Bizottságot, hogy támogassa az LMBTI-kérdésekre vonatkozó objektív tájékoztatás beépítését az iskolai tantervekbe; sürgeti a Bizottságot, hogy könnyítse meg a társaktól való tanulást a tagállamok között a homofób és transzfób megfélemlítések és zaklatások megoldása érdekében; |
| --- | --- |

31.

felszólítja a Bizottságot, hogy küzdjön a szexuális irányultságon és nemi identitáson alapuló megkülönböztetés ellen az oktatási létesítményekben; sürgeti a Bizottságot, hogy támogassa az LMBTI-kérdésekre vonatkozó objektív tájékoztatás beépítését az iskolai tantervekbe; sürgeti a Bizottságot, hogy könnyítse meg a társaktól való tanulást a tagállamok között a homofób és transzfób megfélemlítések és zaklatások megoldása érdekében;

| 32. | az oktatás során arra ösztönzi a lányokat és a fiúkat, hogy a nemekhez kapcsolódó sztereotípiákon felülemelkedve egyenlő mértékben érdeklődjenek minden tantárgy, különösen a tudományos és műszaki tantárgyak iránt, ideértve azt is, hogy a fiúk tanuljanak a nőinek tekintett tevékenységekről – például háztartási munka és gondozás –, továbbá ösztönzi, hogy egyenlő mértékben vehessenek részt és képviseltessék magukat a kollektív döntésekben és az iskolavezetésben, illetve valamennyi iskolán kívüli tevékenységben; felszólítja az illetékeseket, hogy biztosítsák a vonatkozó tényleges tevékenységek finanszírozásának védelmét; |
| --- | --- |

32.

az oktatás során arra ösztönzi a lányokat és a fiúkat, hogy a nemekhez kapcsolódó sztereotípiákon felülemelkedve egyenlő mértékben érdeklődjenek minden tantárgy, különösen a tudományos és műszaki tantárgyak iránt, ideértve azt is, hogy a fiúk tanuljanak a nőinek tekintett tevékenységekről – például háztartási munka és gondozás –, továbbá ösztönzi, hogy egyenlő mértékben vehessenek részt és képviseltessék magukat a kollektív döntésekben és az iskolavezetésben, illetve valamennyi iskolán kívüli tevékenységben; felszólítja az illetékeseket, hogy biztosítsák a vonatkozó tényleges tevékenységek finanszírozásának védelmét;

| 33. | megállapítja, hogy a kultúra és a művészeti és szellemi munka végzése és terjesztése terén szükség van a nők külön támogatását ösztönző intézkedésekre, küzdve az e területen dolgozó nők által tapasztalt strukturális és átfogó megkülönböztetés ellen, támogatva a nők és férfiak kiegyensúlyozott képviseletét a művészeti és kulturális műveket létrehozó ágazatokban, továbbá pénzügyi támogatást és pozitív fellépést biztosítva az e téren fennálló egyenlőtlen helyzet javítása érdekében; |
| --- | --- |

33.

megállapítja, hogy a kultúra és a művészeti és szellemi munka végzése és terjesztése terén szükség van a nők külön támogatását ösztönző intézkedésekre, küzdve az e területen dolgozó nők által tapasztalt strukturális és átfogó megkülönböztetés ellen, támogatva a nők és férfiak kiegyensúlyozott képviseletét a művészeti és kulturális műveket létrehozó ágazatokban, továbbá pénzügyi támogatást és pozitív fellépést biztosítva az e téren fennálló egyenlőtlen helyzet javítása érdekében;

| 34. | szorgalmazza az információs és kommunikációs technológiákhoz való egyenlő hozzáférés, valamint azok egyenlő használatának és oktatásának fejlesztését a lányok és a fiúk számára az iskola előtti neveléstől kezdve, különös figyelmet fordítva a vidéki területeken vagy marginalizált közösségekben élő vagy speciális igényű gyermekekre és fiatalokra, a digitális jártasság fejlesztése, a hatékony oktatáspolitikai eszközök terjesztése, valamint a tanárképzés fejlesztése, és ezáltal a női hallgatók és diplomát szerző nők számának növelése érdekében a természettudományok, a technológia, a mérnöki tudományok és a matematika területein; ezzel összefüggésben üdvözli az összes olyan kedeményezést és programot, amelyek célja, hogy a lányok számára vonzóvá tegyék ezeket a tanulmányi területeket és a kapcsolódó kutatói pályákat; |
| --- | --- |

34.

szorgalmazza az információs és kommunikációs technológiákhoz való egyenlő hozzáférés, valamint azok egyenlő használatának és oktatásának fejlesztését a lányok és a fiúk számára az iskola előtti neveléstől kezdve, különös figyelmet fordítva a vidéki területeken vagy marginalizált közösségekben élő vagy speciális igényű gyermekekre és fiatalokra, a digitális jártasság fejlesztése, a hatékony oktatáspolitikai eszközök terjesztése, valamint a tanárképzés fejlesztése, és ezáltal a női hallgatók és diplomát szerző nők számának növelése érdekében a természettudományok, a technológia, a mérnöki tudományok és a matematika területein; ezzel összefüggésben üdvözli az összes olyan kedeményezést és programot, amelyek célja, hogy a lányok számára vonzóvá tegyék ezeket a tanulmányi területeket és a kapcsolódó kutatói pályákat;

| 35. | hangsúlyozza, hogy oktatási intézkedéseket kell létrehozni annak érdekében, hogy elismerjék és tanítsák a nők történelemben, tudományban, politikában, irodalomban, művészetekben, oktatásban stb. betöltött szerepét; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy oktatási intézkedéseket kell létrehozni annak érdekében, hogy elismerjék és tanítsák a nők történelemben, tudományban, politikában, irodalomban, művészetekben, oktatásban stb. betöltött szerepét;

| 36. | kéri, hogy tegyenek meg mindent annak érdekében, hogy a kora gyermekkori és az általános iskolai oktatás, illetve a gondozás terén végzett munka a nők és a férfiak számára egyaránt értékes foglalkozásként jelenjen meg; |
| --- | --- |

36.

kéri, hogy tegyenek meg mindent annak érdekében, hogy a kora gyermekkori és az általános iskolai oktatás, illetve a gondozás terén végzett munka a nők és a férfiak számára egyaránt értékes foglalkozásként jelenjen meg;

| 37. | felszólítja a tagállamokat, hogy fejlesszék vagy erősítsék meg a nemzeti szabályozásokat a nemi szerepekre vonatkozó sztereotípiák leküzdése érdekében, amelyek a média és a reklámok által közvetített értékekből fakadnak, és amelyek túlságosan gyakran aláássák az iskola e téren végzett munkáját; |
| --- | --- |

37.

felszólítja a tagállamokat, hogy fejlesszék vagy erősítsék meg a nemzeti szabályozásokat a nemi szerepekre vonatkozó sztereotípiák leküzdése érdekében, amelyek a média és a reklámok által közvetített értékekből fakadnak, és amelyek túlságosan gyakran aláássák az iskola e téren végzett munkáját;

| 38. | szorgalmazza az olyan kiegészítő tevékenységek létrehozását, amelyek megerősítik a formális oktatásra vonatkozó tantervet a nemek közötti egyenlőség és a vállalkozói ismeretek oktatása terén, valamint a nemek közötti egyenlőség oktatására irányuló informális oktatási programok helyi hatóságok általi végrehajtását a helyi közösségekben; |
| --- | --- |

38.

szorgalmazza az olyan kiegészítő tevékenységek létrehozását, amelyek megerősítik a formális oktatásra vonatkozó tantervet a nemek közötti egyenlőség és a vállalkozói ismeretek oktatása terén, valamint a nemek közötti egyenlőség oktatására irányuló informális oktatási programok helyi hatóságok általi végrehajtását a helyi közösségekben;

| 39. | felhív az informális oktatás képesítési bizonyítvánnyal történő elismerésére irányuló törekvések megújítására, valamint a szakképzéshez kapcsolódó munkaalapú tanulás magas szintű tanúsításának biztosítására, mivel mindez elő fogja segíteni, hogy a lányok és nők jobb munkahelyeket találjanak és belépjenek vagy visszailleszkedjenek a munkaerő-piacra, és biztosítja, hogy a nőket a férfiakkal egyenrangúként kezeljék méltóság és kompetencia szempontjából; |
| --- | --- |

39.

felhív az informális oktatás képesítési bizonyítvánnyal történő elismerésére irányuló törekvések megújítására, valamint a szakképzéshez kapcsolódó munkaalapú tanulás magas szintű tanúsításának biztosítására, mivel mindez elő fogja segíteni, hogy a lányok és nők jobb munkahelyeket találjanak és belépjenek vagy visszailleszkedjenek a munkaerő-piacra, és biztosítja, hogy a nőket a férfiakkal egyenrangúként kezeljék méltóság és kompetencia szempontjából;

| 40. | felhívja az oktatási anyagok szerzőit és kiadóit annak tudatosítására, hogy a nemi egyenlőség szempontját ezen anyagok kidolgozásának egyik kritériumává kell tenni, és javasolja, hogy a nemek közötti egyenlőségről szóló pedagógiai anyagok kidolgozásához vegyék igénybe tanárok és diákok segítségét, és kérjenek tanácsot a nemek közötti egyenlőséggel és nemi szempontú oktatással foglalkozó szakemberektől; |
| --- | --- |

40.

felhívja az oktatási anyagok szerzőit és kiadóit annak tudatosítására, hogy a nemi egyenlőség szempontját ezen anyagok kidolgozásának egyik kritériumává kell tenni, és javasolja, hogy a nemek közötti egyenlőségről szóló pedagógiai anyagok kidolgozásához vegyék igénybe tanárok és diákok segítségét, és kérjenek tanácsot a nemek közötti egyenlőséggel és nemi szempontú oktatással foglalkozó szakemberektől;

| 41. | felszólítja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki és juttassanak el iránymutatásokat az iskolák, oktatásügyi döntéshozók, tanárok és a tantervek kialakításáért felelősök számára a nemi egyenlőség szempontjának érvényesülése és a nemi egyenlőség megvalósulása, valamint a tankönyvek és tananyagok tartalmában, nyelvében vagy illusztrációiban esetlegesen fellelhető sztereotípiák és szexista torzítások felszámolása érdekében, és arra ösztönzi őket, hogy küzdjenek az irodalomban, filmekben, zenében, játékokban, médiában, reklámokban és az egyéb olyan területeken megjelenő szexizmus ellen is, amelyek meghatározóak lehetnek a lányok és fiúk hozzáállásának, viselkedésének és identitásának megváltoztatásában; |
| --- | --- |

41.

felszólítja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki és juttassanak el iránymutatásokat az iskolák, oktatásügyi döntéshozók, tanárok és a tantervek kialakításáért felelősök számára a nemi egyenlőség szempontjának érvényesülése és a nemi egyenlőség megvalósulása, valamint a tankönyvek és tananyagok tartalmában, nyelvében vagy illusztrációiban esetlegesen fellelhető sztereotípiák és szexista torzítások felszámolása érdekében, és arra ösztönzi őket, hogy küzdjenek az irodalomban, filmekben, zenében, játékokban, médiában, reklámokban és az egyéb olyan területeken megjelenő szexizmus ellen is, amelyek meghatározóak lehetnek a lányok és fiúk hozzáállásának, viselkedésének és identitásának megváltoztatásában;

| 42. | elismeri, hogy a tanárok kiemelt szerepet játszanak az oktatási identitás kialakításában, és jelentős hatásuk van a nemek szerinti iskolai viselkedés szempontjaira; emlékeztet, hogy sok még a tennivaló annak érdekében, hogy a tanárok képesek legyenek a nemek közötti egyenlőség lehető leghatékonyabb előmozdítására; kiemeli ezért annak szükségességét, hogy átfogó kezdeti és folyamatos egyenlőségi képzést nyújtsanak a tanároknak a formális és az informális oktatás minden szintjén – beleértve a társaktól való tanulást és a külső szervezetekkel és ügynökségekkel való együttműködést – annak tudatosítása érdekében, hogy milyen hatással vannak a nemi szerepek és sztereotípiák a diákjaik önbizalmára és tantárgyválasztására tanulmányaik során; hangsúlyozza, hogy a lányok számára pozitív női és férfi magatartási mintákat kell biztosítani az iskolákban és az egyetemeken, amelyek révén meghatározhatják és a lehető legjobban kiaknázhatják saját képességeiket anélkül, hogy félniük kellene a megkülönböztetéstől vagy a nemi hovatartozáson alapuló kételyektől; |
| --- | --- |

42.

elismeri, hogy a tanárok kiemelt szerepet játszanak az oktatási identitás kialakításában, és jelentős hatásuk van a nemek szerinti iskolai viselkedés szempontjaira; emlékeztet, hogy sok még a tennivaló annak érdekében, hogy a tanárok képesek legyenek a nemek közötti egyenlőség lehető leghatékonyabb előmozdítására; kiemeli ezért annak szükségességét, hogy átfogó kezdeti és folyamatos egyenlőségi képzést nyújtsanak a tanároknak a formális és az informális oktatás minden szintjén – beleértve a társaktól való tanulást és a külső szervezetekkel és ügynökségekkel való együttműködést – annak tudatosítása érdekében, hogy milyen hatással vannak a nemi szerepek és sztereotípiák a diákjaik önbizalmára és tantárgyválasztására tanulmányaik során; hangsúlyozza, hogy a lányok számára pozitív női és férfi magatartási mintákat kell biztosítani az iskolákban és az egyetemeken, amelyek révén meghatározhatják és a lehető legjobban kiaknázhatják saját képességeiket anélkül, hogy félniük kellene a megkülönböztetéstől vagy a nemi hovatartozáson alapuló kételyektől;

| 43. | hangsúlyozza, hogy a tanárok alapképzésébe és továbbképzési programjaiba be kell építeni a nők és férfiak közötti egyenlőség elvének tanulmányozását és alkalmazását, annak érdekében, hogy minden esetleges akadály elhárulhasson az elől, hogy a diákok maradéktalanul kiaknázhassák lehetőségeiket, a nemüktől függetlenül; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy a tanárok alapképzésébe és továbbképzési programjaiba be kell építeni a nők és férfiak közötti egyenlőség elvének tanulmányozását és alkalmazását, annak érdekében, hogy minden esetleges akadály elhárulhasson az elől, hogy a diákok maradéktalanul kiaknázhassák lehetőségeiket, a nemüktől függetlenül;

| 44. | határozott véleménye, hogy az oktatás formáló erővel rendelkezik a nemek közötti egyenlőség támogatását illetően; elismeri, hogy a formális és informális oktatási programoknak foglalkozniuk kell a nemi alapú erőszak, megkülönböztetés, zaklatás, a homofóbia és transzfóbia minden formájával – többek között az internetes megfélemlítéssel vagy zaklatással –, és küzdenie kell ellenük; elismeri, hogy a nemek közötti egyenlőségre és a nemi alapú erőszak elleni nevelés alapfeltétele a biztonságos és erőszakmentes iskolai környezet; |
| --- | --- |

44.

határozott véleménye, hogy az oktatás formáló erővel rendelkezik a nemek közötti egyenlőség támogatását illetően; elismeri, hogy a formális és informális oktatási programoknak foglalkozniuk kell a nemi alapú erőszak, megkülönböztetés, zaklatás, a homofóbia és transzfóbia minden formájával – többek között az internetes megfélemlítéssel vagy zaklatással –, és küzdenie kell ellenük; elismeri, hogy a nemek közötti egyenlőségre és a nemi alapú erőszak elleni nevelés alapfeltétele a biztonságos és erőszakmentes iskolai környezet;

| 45. | hangsúlyozza a nemek közötti egyenlőség szempontjára irányuló figyelem felkeltését, az ezzel kapcsolatos képzést és az e szempont integrálását célzó kezdeményezések szervezésének szükségességét valamennyi oktatáspolitikában érintett, valamint a szülők és a munkaadók számára; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza a nemek közötti egyenlőség szempontjára irányuló figyelem felkeltését, az ezzel kapcsolatos képzést és az e szempont integrálását célzó kezdeményezések szervezésének szükségességét valamennyi oktatáspolitikában érintett, valamint a szülők és a munkaadók számára;

| 46. | felhívja a tagállamokat, hogy kövessenek generációkon átívelő megközelítést az oktatással kapcsolatban, és biztosítsanak egyenlő hozzáférést a formális és informális oktatáshoz azáltal, hogy oktatási rendszereikbe integrálják a megfizethető és minőségi napközi otthonok kínálatát, valamint az idősek és más eltartott személyek gondozását; felhívja a tagállamokat, hogy vegyenek részt olyan kezdeményezésekben, amelyek csökkentik az oktatás közvetlen és közvetett költségeit, és hogy növeljék valamennyi óvoda, bölcsőde, iskola előtti nevelést folytató intézmény, iskola, iskolaidő utáni gyermekmegőrző hálózat kapacitását, megfelelően tiszteletben tartva a befogadás elveit a szegénységben élő vagy az elszegényedés veszélyének kitett gyermekek esetében; hangsúlyozza ennek fontosságát annak érdekében, hogy segítsenek valamennyi nő és férfi számára – többek között az egyedülálló szülők számára – a családi élet és a munka összeegyeztetésében, és garantálják a nők részvételét az egész életen át tartó tanulásban, valamint a szakoktatásban és szakképzésben, miközben kialakítanak olyan magatartási mintákat, amelyek megerősítik a lányok társadalmi szerepvállalását; |
| --- | --- |

46.

felhívja a tagállamokat, hogy kövessenek generációkon átívelő megközelítést az oktatással kapcsolatban, és biztosítsanak egyenlő hozzáférést a formális és informális oktatáshoz azáltal, hogy oktatási rendszereikbe integrálják a megfizethető és minőségi napközi otthonok kínálatát, valamint az idősek és más eltartott személyek gondozását; felhívja a tagállamokat, hogy vegyenek részt olyan kezdeményezésekben, amelyek csökkentik az oktatás közvetlen és közvetett költségeit, és hogy növeljék valamennyi óvoda, bölcsőde, iskola előtti nevelést folytató intézmény, iskola, iskolaidő utáni gyermekmegőrző hálózat kapacitását, megfelelően tiszteletben tartva a befogadás elveit a szegénységben élő vagy az elszegényedés veszélyének kitett gyermekek esetében; hangsúlyozza ennek fontosságát annak érdekében, hogy segítsenek valamennyi nő és férfi számára – többek között az egyedülálló szülők számára – a családi élet és a munka összeegyeztetésében, és garantálják a nők részvételét az egész életen át tartó tanulásban, valamint a szakoktatásban és szakképzésben, miközben kialakítanak olyan magatartási mintákat, amelyek megerősítik a lányok társadalmi szerepvállalását;

| 47. | hangsúlyozza, hogy a nemek közötti egyenlőséget előmozdító és a nők és lányok érvényesülését célzó bármely stratégiához szükséges a fiúk és férfiak bevonása és szerepvállalása; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza, hogy a nemek közötti egyenlőséget előmozdító és a nők és lányok érvényesülését célzó bármely stratégiához szükséges a fiúk és férfiak bevonása és szerepvállalása;

| 48. | kiemeli annak jelentőségét, hogy a közhatóságok támogassák a nemek közötti egyenlőség fontosságáról és alkalmazási köréről szóló tanfolyamokat és kutatásokat a felsőoktatás részeként, többek között a nők és férfiak közötti egyenlőségről szóló oktatás tantervbe történő beépítésével, külön posztgraduális képzések létrehozásával, valamint specifikus tanulmányok és kutatások támogatásával e téren; |
| --- | --- |

48.

kiemeli annak jelentőségét, hogy a közhatóságok támogassák a nemek közötti egyenlőség fontosságáról és alkalmazási köréről szóló tanfolyamokat és kutatásokat a felsőoktatás részeként, többek között a nők és férfiak közötti egyenlőségről szóló oktatás tantervbe történő beépítésével, külön posztgraduális képzések létrehozásával, valamint specifikus tanulmányok és kutatások támogatásával e téren;

| 49. | felszólítja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy lépjenek előre a különböző tagállamokban kiadott diplomák, oklevelek és egyéb szakmai bizonyítványok kölcsönös elismerése, valamint a különböző szakmák megkezdése nemzeti szabályainak koordinálása és harmonizálása terén annak érdekében, hogy az Unióból vagy az Unión kívülről bevándorló nők képzettségüknek és végzettségüknek megfelelő munkát tudjanak szerezni; |
| --- | --- |

49.

felszólítja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy lépjenek előre a különböző tagállamokban kiadott diplomák, oklevelek és egyéb szakmai bizonyítványok kölcsönös elismerése, valamint a különböző szakmák megkezdése nemzeti szabályainak koordinálása és harmonizálása terén annak érdekében, hogy az Unióból vagy az Unión kívülről bevándorló nők képzettségüknek és végzettségüknek megfelelő munkát tudjanak szerezni;

Beruházás, nyomon követés és értékelés

| 50. | megjegyzi annak szükségességét, hogy független testületek kövessék nyomon és értékeljék az oktatási intézményekben elfogadott, a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó politikák eredményeként tett előrelépést, valamint hogy a helyi, regionális, nemzeti és európai döntéshozókat folyamatosan tájékoztassák a meghozott intézkedésekről, és az e területen elért előrelépésről, továbbá hogy sürgősen szükség van arra, hogy a nemek közötti egyenlőség biztosításának kérdése az oktatási intézmények belső és külső értékelésének elemévé váljon; |
| --- | --- |

50.

megjegyzi annak szükségességét, hogy független testületek kövessék nyomon és értékeljék az oktatási intézményekben elfogadott, a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó politikák eredményeként tett előrelépést, valamint hogy a helyi, regionális, nemzeti és európai döntéshozókat folyamatosan tájékoztassák a meghozott intézkedésekről, és az e területen elért előrelépésről, továbbá hogy sürgősen szükség van arra, hogy a nemek közötti egyenlőség biztosításának kérdése az oktatási intézmények belső és külső értékelésének elemévé váljon;

| 51. | kiemeli a különböző nemzeti oktatásirányítási szervek közötti együttműködésnek és a bevált gyakorlatok megosztásának fontos szerepét a tekintetben, hogy projekteket és programokat dolgozzanak ki a koedukáció és a nők és férfiak közötti valódi egyenlőség elveinek megismertetésére és azok terjesztésére az oktatás terén dolgozó közösség tagjai között; |
| --- | --- |

51.

kiemeli a különböző nemzeti oktatásirányítási szervek közötti együttműködésnek és a bevált gyakorlatok megosztásának fontos szerepét a tekintetben, hogy projekteket és programokat dolgozzanak ki a koedukáció és a nők és férfiak közötti valódi egyenlőség elveinek megismertetésére és azok terjesztésére az oktatás terén dolgozó közösség tagjai között;

| 52. | felhívja a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetét (EIGE), hogy folytassa az összehasonlítható, nemspecifikus adatok és eredménytáblák valamennyi szakpolitikai területen való összegyűjtésére irányuló munkáját, többek között az oktatás területén, és ismételten hangsúlyozza annak fontosságát, hogy végezzenek az oktatáspolitikára vonatkozó hatástanulmányokat a nemek közötti egyenlőtlenségek orvoslása érdekében, biztosítsanak minőségi és mennyiségi eszközöket e hatás értékeléséhez, valamint hogy alkalmazzanak a nemek közötti egyenlőségen alapuló költségvetési stratégiát annak érdekében, hogy előmozdítsák az oktatási erőforrásokhoz való hozzáférést és jogot; |
| --- | --- |

52.

felhívja a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetét (EIGE), hogy folytassa az összehasonlítható, nemspecifikus adatok és eredménytáblák valamennyi szakpolitikai területen való összegyűjtésére irányuló munkáját, többek között az oktatás területén, és ismételten hangsúlyozza annak fontosságát, hogy végezzenek az oktatáspolitikára vonatkozó hatástanulmányokat a nemek közötti egyenlőtlenségek orvoslása érdekében, biztosítsanak minőségi és mennyiségi eszközöket e hatás értékeléséhez, valamint hogy alkalmazzanak a nemek közötti egyenlőségen alapuló költségvetési stratégiát annak érdekében, hogy előmozdítsák az oktatási erőforrásokhoz való hozzáférést és jogot;

| 53. | elismeri, hogy alapvető fontosságú a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó jövőbeli oktatási jogszabályok hatásának értékelése, és – amennyiben szükséges – a hatályban lévő jogszabályok ezen elvvel összhangban történő felülvizsgálata; |
| --- | --- |

53.

elismeri, hogy alapvető fontosságú a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó jövőbeli oktatási jogszabályok hatásának értékelése, és – amennyiben szükséges – a hatályban lévő jogszabályok ezen elvvel összhangban történő felülvizsgálata;

| 54. | hangsúlyozza, hogy az oktatásra irányuló kutatással foglalkozó központok a nemek közötti egyenlőséget érintő kérdések szakértőivel, az Európai Unió által létrehozott szervekkel és a helyi hatóságokkal szoros együttműködésben kövessék nyomon a nemek közötti egyenlőségre irányuló programok végrehajtását, és értékeljék ezeket a programokat; felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy nemek szerint bontásban gyűjtsenek mennyiségi és minőségi adatokat; |
| --- | --- |

54.

hangsúlyozza, hogy az oktatásra irányuló kutatással foglalkozó központok a nemek közötti egyenlőséget érintő kérdések szakértőivel, az Európai Unió által létrehozott szervekkel és a helyi hatóságokkal szoros együttműködésben kövessék nyomon a nemek közötti egyenlőségre irányuló programok végrehajtását, és értékeljék ezeket a programokat; felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy nemek szerint bontásban gyűjtsenek mennyiségi és minőségi adatokat;

| 55. | javaslatot tesz az e cél megvalósításában élen járó oktatási intézmények számára adományozandó, A Nemek Közötti Egyenlőség Éves Európai Díjának létrehozására, és arra ösztönzi a tagállamokat, hogy nemzeti szinten hozzanak létre ugyanilyen díjat; |
| --- | --- |

55.

javaslatot tesz az e cél megvalósításában élen járó oktatási intézmények számára adományozandó, A Nemek Közötti Egyenlőség Éves Európai Díjának létrehozására, és arra ösztönzi a tagállamokat, hogy nemzeti szinten hozzanak létre ugyanilyen díjat;

| 56. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy cselekvési terveket készítsenek, és hogy forrásokat rendeljenek a nemek közötti egyenlőségre irányuló oktatási projektek végrehajtásához, valamint a nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő oktatási struktúrák megvalósításához, és javasolja, hogy használják fel az e célra rendelkezésre álló uniós eszközöket, például az európai beruházási tervet, a Horizont 2020 programot és az Európai Unió strukturális alapjait, többek között az Európai Szociális Alapot; |
| --- | --- |

56.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy cselekvési terveket készítsenek, és hogy forrásokat rendeljenek a nemek közötti egyenlőségre irányuló oktatási projektek végrehajtásához, valamint a nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő oktatási struktúrák megvalósításához, és javasolja, hogy használják fel az e célra rendelkezésre álló uniós eszközöket, például az európai beruházási tervet, a Horizont 2020 programot és az Európai Unió strukturális alapjait, többek között az Európai Szociális Alapot;

o

o o

| 57. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak. |
| --- | --- |

57.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0074.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0050.

(3)  https://europa.eu/eyd2015/hu/eu-european-parliament/posts/every-girl-and-woman-has-right-education

---

| 22.9.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/192 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/192

---

P8_TA(2015)0313

EGT- Svájc: a belső piac teljes körű megvalósításának akadálya

Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i állásfoglalása az EGT-ről és Svájcról: a belső piac teljes körű megvalósításának akadályai (2015/2061(INI))

(2017/C 316/19)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, 1972. július 22-i szabadkereskedelmi megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, 1972. július 22-i szabadkereskedelmi megállapodásra,

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség között létrejött, a személyek szabad mozgásáról szóló 1999. június 21-i megállapodásra, és különösen annak a személyek szabad mozgásáról szóló I. mellékletére és a szakmai képesítések elismeréséről szóló III. mellékletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség között létrejött, a személyek szabad mozgásáról szóló 1999. június 21-i megállapodásra, és különösen annak a személyek szabad mozgásáról szóló I. mellékletére és a szakmai képesítések elismeréséről szóló III. mellékletére,

| — | tekintettel az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, az árufuvarozáshoz kapcsolódó ellenőrzések és alakiságok egyszerűsítéséről, valamint a biztonsági vámintézkedésekről szóló, 2009. június 25-i megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, az árufuvarozáshoz kapcsolódó ellenőrzések és alakiságok egyszerűsítéséről, valamint a biztonsági vámintézkedésekről szóló, 2009. június 25-i megállapodásra,

| — | tekintettel az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a megfelelőségértékelés kölcsönös elismeréséről szóló 1999. június 21-i megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a megfelelőségértékelés kölcsönös elismeréséről szóló 1999. június 21-i megállapodásra,

| — | tekintettel az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a közbeszerzések egyes vonatkozásairól szóló 1999. június 21-i megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a közbeszerzések egyes vonatkozásairól szóló 1999. június 21-i megállapodásra,

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség között létrejött, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodáshoz csatolt, a Bolgár Köztársaságnak és Romániának az Európai Unióhoz történő csatlakozása következtében a megállapodásban szerződő félként való részvételéről szóló, 2008. május 27-i jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség között létrejött, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodáshoz csatolt, a Bolgár Köztársaságnak és Romániának az Európai Unióhoz történő csatlakozása következtében a megállapodásban szerződő félként való részvételéről szóló, 2008. május 27-i jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség között létrejött, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodáshoz csatolt, a Cseh Köztársaságnak, az Észt Köztársaságnak, a Ciprusi Köztársaságnak, a Lett Köztársaságnak, a Litván Köztársaságnak, a Magyar Köztársaságnak, a Máltai Köztársaságnak, a Lengyel Köztársaságnak, a Szlovén Köztársaságnak és a Szlovák Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozása következtében a megállapodásban szerződő félként való részvételéről szóló, 2004. október 26-i jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség között létrejött, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodáshoz csatolt, a Cseh Köztársaságnak, az Észt Köztársaságnak, a Ciprusi Köztársaságnak, a Lett Köztársaságnak, a Litván Köztársaságnak, a Magyar Köztársaságnak, a Máltai Köztársaságnak, a Lengyel Köztársaságnak, a Szlovén Köztársaságnak és a Szlovák Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozása következtében a megállapodásban szerződő félként való részvételéről szóló, 2004. október 26-i jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra,

| — | tekintettel a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (szolgáltatási irányelv) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (szolgáltatási irányelv) (1),

| — | tekintettel a szakmai képesítések elismeréséről szóló 2013. november 20-i 2013/55/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szakmai képesítések elismeréséről szóló 2013. november 20-i 2013/55/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel az „EGT–Svájc: akadályok a belső piac teljes körű megvalósítása előtt” című, 2010. szeptember 7-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „EGT–Svájc: akadályok a belső piac teljes körű megvalósítása előtt” című, 2010. szeptember 7-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az Izland által elért eredményekről szóló 2012-es jelentésről és a választások utáni kilátásokról szóló, 2014. január 16-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Izland által elért eredményekről szóló 2012-es jelentésről és a választások utáni kilátásokról szóló, 2014. január 16-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az egységes piacnak az európai szemeszter keretében történő irányításáról szóló, 2015. március 11-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egységes piacnak az európai szemeszter keretében történő irányításáról szóló, 2015. március 11-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a Tanács 2014. március 21-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2014. március 21-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Tanács 2014. december 16-i következtetéseire a homogén kibővített egységes piacról és az EU-nak az EU-n kívüli nyugat-európai országokkal fenntartott kapcsolatairól, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2014. december 16-i következtetéseire a homogén kibővített egységes piacról és az EU-nak az EU-n kívüli nyugat-európai országokkal fenntartott kapcsolatairól,

| — | tekintettel az EGT–Tanács 2014. november 19-én tartott 42. ülésén elfogadott következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EGT–Tanács 2014. november 19-én tartott 42. ülésén elfogadott következtetésekre,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági Térség működésének felülvizsgálatáról szóló 2012. december 7-i bizottsági személyzeti munkadokumentumra (SWD(2012)0425), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági Térség működésének felülvizsgálatáról szóló 2012. december 7-i bizottsági személyzeti munkadokumentumra (SWD(2012)0425),

| — | tekintettel a Bizottság 2012. november 20-i, az Európai Uniónak az Andorrai Hercegséggel, a San Marino Köztársasággal és a Monacói Hercegséggel fennálló kapcsolatairól és az EU-val való szorosabb integráció lehetőségeiről szóló közleményére (COM(2012)0680), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2012. november 20-i, az Európai Uniónak az Andorrai Hercegséggel, a San Marino Köztársasággal és a Monacói Hercegséggel fennálló kapcsolatairól és az EU-val való szorosabb integráció lehetőségeiről szóló közleményére (COM(2012)0680),

| — | tekintettel a Bizottság 2013. november 18-i, az Andorrai Hercegséggel, a Monacói Hercegséggel és a San Marino Köztársasággal fennálló uniós kapcsolatokról és a belső piacon való részvételük lehetőségeiről szóló jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2013. november 18-i, az Andorrai Hercegséggel, a Monacói Hercegséggel és a San Marino Köztársasággal fennálló uniós kapcsolatokról és a belső piacon való részvételük lehetőségeiről szóló jelentésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági Térség Parlamenti Vegyes Bizottságának az EGT-megállapodás 2013. évi működéséről szóló éves jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági Térség Parlamenti Vegyes Bizottságának az EGT-megállapodás 2013. évi működéséről szóló éves jelentésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági Térség Parlamenti Vegyes Bizottságának az EGT jövőjéről, valamint az EU kis méretű országokkal és Svájccal fenntartott kapcsolatairól szóló 2013. május 30-i állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági Térség Parlamenti Vegyes Bizottságának az EGT jövőjéről, valamint az EU kis méretű országokkal és Svájccal fenntartott kapcsolatairól szóló 2013. május 30-i állásfoglalására,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági Térség Parlamenti Vegyes Bizottságának az egységes piac irányításáról szóló 2014. március 26-i állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági Térség Parlamenti Vegyes Bizottságának az egységes piac irányításáról szóló 2014. március 26-i állásfoglalására,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági Térség Parlamenti Vegyes Bizottságának az európai iparpolitikáról szóló 2015. március 17-i állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági Térség Parlamenti Vegyes Bizottságának az európai iparpolitikáról szóló 2015. március 17-i állásfoglalására,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági Térség Parlamenti Vegyes Bizottságának a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségről és annak az EGT-tag EFTA-államokra gyakorolt lehetséges hatásairól szóló 2015. március 17-i állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági Térség Parlamenti Vegyes Bizottságának a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségről és annak az EGT-tag EFTA-államokra gyakorolt lehetséges hatásairól szóló 2015. március 17-i állásfoglalására,

| — | tekintettel a 2015. január 14-i svájci külpolitikai jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015. január 14-i svájci külpolitikai jelentésre,

| — | tekintettel az EGT-hez tartozó EFTA-államok 35. belső piaci eredménytáblájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EGT-hez tartozó EFTA-államok 35. belső piaci eredménytáblájára,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 217. cikkére, amely nemzetközi megállapodások megkötésére jogosítja fel az Uniót, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 217. cikkére, amely nemzetközi megállapodások megkötésére jogosítja fel az Uniót,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A8-0244/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A8-0244/2015),

| A. | mivel az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) négy tagállama (Izland, Liechtenstein, Norvégia és Svájc) az Európai Unió (EU) jelentős kereskedelmi partnere, a kereskedelmi volumen szempontjából pedig Svájc az Unió negyedik, Norvégia pedig az ötödik legfontosabb partnere; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) négy tagállama (Izland, Liechtenstein, Norvégia és Svájc) az Európai Unió (EU) jelentős kereskedelmi partnere, a kereskedelmi volumen szempontjából pedig Svájc az Unió negyedik, Norvégia pedig az ötödik legfontosabb partnere;

| B. | mivel az EU és három EFTA-tagállam (Izland, Liechtenstein, és Norvégia) közötti kapcsolatok az Európai Gazdasági Térségen (EGT) alapulnak, amely részvételt biztosít a belső piacon, és az EGT-megállapodás kezelése és ellenőrzése magas szinten intézményesített keretben történik; |
| --- | --- |

B.

mivel az EU és három EFTA-tagállam (Izland, Liechtenstein, és Norvégia) közötti kapcsolatok az Európai Gazdasági Térségen (EGT) alapulnak, amely részvételt biztosít a belső piacon, és az EGT-megállapodás kezelése és ellenőrzése magas szinten intézményesített keretben történik;

| C. | mivel Svájc EGT-megállapodásban való részvételét 1992-ben népszavazás útján támadták meg, és ezért a Svájc és az EU közötti kapcsolatok jelenleg több mint 120 ágazati megállapodáson alapulnak, amelyek nagyfokú integrációt biztosítanak; |
| --- | --- |

C.

mivel Svájc EGT-megállapodásban való részvételét 1992-ben népszavazás útján támadták meg, és ezért a Svájc és az EU közötti kapcsolatok jelenleg több mint 120 ágazati megállapodáson alapulnak, amelyek nagyfokú integrációt biztosítanak;

| D. | mivel erősen versenyképes szociális piacgazdaságon alapuló, jól működő és hatékony egységes piacra van szükség ahhoz, hogy élénküljön a növekedés és a versenyképesség, és munkahelyek jöjjenek létre, fellendítve az európai gazdaságot, ehhez azonban az egységes piacra vonatkozó jogszabályok megfelelő átültetése, alkalmazása és végrehajtása szükséges annak érdekében, hogy előnyeiket az EU tagállamai és az EGT EFTA-tagállamai egyaránt maradéktalanul élvezhessék; |
| --- | --- |

D.

mivel erősen versenyképes szociális piacgazdaságon alapuló, jól működő és hatékony egységes piacra van szükség ahhoz, hogy élénküljön a növekedés és a versenyképesség, és munkahelyek jöjjenek létre, fellendítve az európai gazdaságot, ehhez azonban az egységes piacra vonatkozó jogszabályok megfelelő átültetése, alkalmazása és végrehajtása szükséges annak érdekében, hogy előnyeiket az EU tagállamai és az EGT EFTA-tagállamai egyaránt maradéktalanul élvezhessék;

Bevezető megjegyzések

| 1. | úgy véli, hogy az EGT-megállapodás a gazdasági növekedés kulcsfontosságú tényezője, és az egységes piac harmadik országokra való kiterjesztésének legnagyobb horderejű, átfogó eszköze; úgy véli, hogy az EGT-megállapodás az EU-ban végbemenő változások során megbízhatóan, hathatósan és megfelelően működött, és hosszú távon is biztosítja az egységes piac integritását; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy az EGT-megállapodás a gazdasági növekedés kulcsfontosságú tényezője, és az egységes piac harmadik országokra való kiterjesztésének legnagyobb horderejű, átfogó eszköze; úgy véli, hogy az EGT-megállapodás az EU-ban végbemenő változások során megbízhatóan, hathatósan és megfelelően működött, és hosszú távon is biztosítja az egységes piac integritását;

| 2. | elismeri, hogy az EU, az EGT-hez tartozó EFTA-államok és Svájc között kialakult erős kapcsolatok túlmutatnak a gazdasági integráción és az egységes piac kiterjesztésén, és valamennyi polgár és vállalkozás, közöttük a kkv-k hasznára hozzájárulnak a stabilitáshoz és a jóléthez; hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy az egységes piac megfelelő működését az egyenlő versenyfeltételek megteremtése és új munkahelyek létrehozása érdekében biztosítani kell; |
| --- | --- |

2.

elismeri, hogy az EU, az EGT-hez tartozó EFTA-államok és Svájc között kialakult erős kapcsolatok túlmutatnak a gazdasági integráción és az egységes piac kiterjesztésén, és valamennyi polgár és vállalkozás, közöttük a kkv-k hasznára hozzájárulnak a stabilitáshoz és a jóléthez; hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy az egységes piac megfelelő működését az egyenlő versenyfeltételek megteremtése és új munkahelyek létrehozása érdekében biztosítani kell;

A belső piacra vonatkozó jogszabályok végrehajtása: az EGT-hez tartozó EFTA-államok

| 3. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az EGT-hez tartozó EFTA-államok belső piaci eredménytáblája szerint a jogszabályok átültetésének átlagos elmaradása a három EFTA-ország esetében 2014 júliusában 1,9 %-ról 2 %-ra nőtt; |
| --- | --- |

3.

aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az EGT-hez tartozó EFTA-államok belső piaci eredménytáblája szerint a jogszabályok átültetésének átlagos elmaradása a három EFTA-ország esetében 2014 júliusában 1,9 %-ról 2 %-ra nőtt;

| 4. | üdvözli a vonatkozó közösségi vívmányoknak az EGT-megállapodásba történő gyors beépítésére irányuló jelentős erőfeszítéseket, valamint a közelmúltban létrejött megállapodást azokról az elvekről, amelyek alapján a pénzügyi szolgáltatások terén az európai felügyeleti hatóságok létrehozásáról szóló uniós rendeletek beépíthetők az EGT-megállapodásba; |
| --- | --- |

4.

üdvözli a vonatkozó közösségi vívmányoknak az EGT-megállapodásba történő gyors beépítésére irányuló jelentős erőfeszítéseket, valamint a közelmúltban létrejött megállapodást azokról az elvekről, amelyek alapján a pénzügyi szolgáltatások terén az európai felügyeleti hatóságok létrehozásáról szóló uniós rendeletek beépíthetők az EGT-megállapodásba;

| 5. | rámutat, hogy az EGT-hez tartozó EFTA-államok részt vesznek számos uniós programban, uniós ügynökségek tevékenységeiben és gyakorlati együttműködési intézkedésekben – például a belső piaci információs rendszerben vagy a SOLVIT-ban –, és az Európai Gazdasági Térség, valamint a Norvég Pénzügyi Eszköz jóvoltából hozzájárulnak az EU kohéziójához; álláspontja szerint ez az együttműködés megerősíti a kibővített belső piac hatékony működését; bátorítja az EU-t és az EGT-hez tartozó EFTA-államokat, hogy a belső energiapiac működésének biztosítása érdekében fejlesszenek ki a lehetséges fenyegetésekre vonatkozó további megelőző eszközöket és válasz-intézkedéseket; |
| --- | --- |

5.

rámutat, hogy az EGT-hez tartozó EFTA-államok részt vesznek számos uniós programban, uniós ügynökségek tevékenységeiben és gyakorlati együttműködési intézkedésekben – például a belső piaci információs rendszerben vagy a SOLVIT-ban –, és az Európai Gazdasági Térség, valamint a Norvég Pénzügyi Eszköz jóvoltából hozzájárulnak az EU kohéziójához; álláspontja szerint ez az együttműködés megerősíti a kibővített belső piac hatékony működését; bátorítja az EU-t és az EGT-hez tartozó EFTA-államokat, hogy a belső energiapiac működésének biztosítása érdekében fejlesszenek ki a lehetséges fenyegetésekre vonatkozó további megelőző eszközöket és válasz-intézkedéseket;

| 6. | döntő jelentőségűnek tartja, hogy az egységes piacra vonatkozó érdemleges jogszabályokat az EGT-hez tartozó EFTA-államok időben és a lehető legkisebb időeltéréssel alkalmazzák, és úgy véli, hogy e folyamatot még tovább javítható és felgyorsítható; |
| --- | --- |

6.

döntő jelentőségűnek tartja, hogy az egységes piacra vonatkozó érdemleges jogszabályokat az EGT-hez tartozó EFTA-államok időben és a lehető legkisebb időeltéréssel alkalmazzák, és úgy véli, hogy e folyamatot még tovább javítható és felgyorsítható;

| 7. | hangsúlyozza, hogy az átültetésre váró jogalkotási aktusok miatti elmaradás továbbra is aggodalomra ad okot, és ezért sürgeti EGT-hez tartozó EFTA-államokat, hogy az EU-val szorosan együttműködve fokozzák az egységes piac integritásának fenntartására irányuló erőfeszítéseiket; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy az átültetésre váró jogalkotási aktusok miatti elmaradás továbbra is aggodalomra ad okot, és ezért sürgeti EGT-hez tartozó EFTA-államokat, hogy az EU-val szorosan együttműködve fokozzák az egységes piac integritásának fenntartására irányuló erőfeszítéseiket;

| 8. | elismeri, hogy az EGT-hez tartozó valamennyi EFTA-államnak előzetesen meg kell állapodnia az EGT-vonatkozás iránti elkötelezettség tekintetében, és hogy az átültetés előtt esetleg technikai módosítások tehetők; aggodalmát fejezi ki ugyanakkor amiatt, hogy a módosításokra és kivételekre irányuló sok kérelem késedelmekhez vezet és az egységes piac széttöredezését okozhatja; határozottan felszólítja ezen államokat arra, hogy orvosolják ezt a helyzetet és működjenek szorosan együtt az EU-val annak érdekében, hogy egyenlő versenyfeltételeket biztosítsanak a kiterjesztett egységes piacon; |
| --- | --- |

8.

elismeri, hogy az EGT-hez tartozó valamennyi EFTA-államnak előzetesen meg kell állapodnia az EGT-vonatkozás iránti elkötelezettség tekintetében, és hogy az átültetés előtt esetleg technikai módosítások tehetők; aggodalmát fejezi ki ugyanakkor amiatt, hogy a módosításokra és kivételekre irányuló sok kérelem késedelmekhez vezet és az egységes piac széttöredezését okozhatja; határozottan felszólítja ezen államokat arra, hogy orvosolják ezt a helyzetet és működjenek szorosan együtt az EU-val annak érdekében, hogy egyenlő versenyfeltételeket biztosítsanak a kiterjesztett egységes piacon;

| 9. | rámutat, hogy az EGT-megállapodás óta az uniós ügynökségek szerepe nőtt; üdvözli, hogy az EGT-hez tartozó EFTA-államok részt vesznek ezen ügynökségek műveleteiben; kéri az EGT-hez tartozó EFTA-államokat és a Bizottságot, hogy továbbra is fokozzák ezt az együttműködést és a részvételt; |
| --- | --- |

9.

rámutat, hogy az EGT-megállapodás óta az uniós ügynökségek szerepe nőtt; üdvözli, hogy az EGT-hez tartozó EFTA-államok részt vesznek ezen ügynökségek műveleteiben; kéri az EGT-hez tartozó EFTA-államokat és a Bizottságot, hogy továbbra is fokozzák ezt az együttműködést és a részvételt;

| 10. | rámutat, hogy jelenleg folynak a tárgyalások az EU és az USA között egy átfogó szabadkereskedelmi és beruházási megállapodás tekintetében; hangsúlyozza, hogy az EGT-megállapodás értelmében az EGT-hez tartozó EFTA-államok az egységes piacra vonatkozó szabályokat alkalmazzák, és hogy a sikeres kereskedelmi és beruházási partnerség kedvező hatása minden bizonnyal megmutatkozik majd az EGT-hez tartozó EFTA-államokban is; hangsúlyozza továbbá, hogy a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségnek nem szabad újabb kereskedelmi akadályokat gördítenie az EU és az EGT-hez tartozó EFTA-államok között kialakított kapcsolatok elé; |
| --- | --- |

10.

rámutat, hogy jelenleg folynak a tárgyalások az EU és az USA között egy átfogó szabadkereskedelmi és beruházási megállapodás tekintetében; hangsúlyozza, hogy az EGT-megállapodás értelmében az EGT-hez tartozó EFTA-államok az egységes piacra vonatkozó szabályokat alkalmazzák, és hogy a sikeres kereskedelmi és beruházási partnerség kedvező hatása minden bizonnyal megmutatkozik majd az EGT-hez tartozó EFTA-államokban is; hangsúlyozza továbbá, hogy a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségnek nem szabad újabb kereskedelmi akadályokat gördítenie az EU és az EGT-hez tartozó EFTA-államok között kialakított kapcsolatok elé;

Liechtensteini Hercegség

| 11. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a jogszabályok átültetése tekintetében Liechtenstein 0,7 %-ról 1,2 %-ra növelte elmaradását; aggodalmát fejezi ki továbbá amiatt, hogy az EGT-polgárok egyes családtagjainak belépési és letelepedési jogaira vonatkozó liechtensteini jogszabályok, valamint a Liechtensteinben lakóhellyel rendelkező és egy másik EGT-országban munkát vállalni kívánó EGT-polgárokkal szemben alkalmazott korlátozások – amelyeket Liechtenstein az EGT-megállapodás szerinti különleges kvóta-rendelkezések alapján a megállapodás részének tekint – nem állnak maradéktalanul összhangban az EGT-joggal; |
| --- | --- |

11.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a jogszabályok átültetése tekintetében Liechtenstein 0,7 %-ról 1,2 %-ra növelte elmaradását; aggodalmát fejezi ki továbbá amiatt, hogy az EGT-polgárok egyes családtagjainak belépési és letelepedési jogaira vonatkozó liechtensteini jogszabályok, valamint a Liechtensteinben lakóhellyel rendelkező és egy másik EGT-országban munkát vállalni kívánó EGT-polgárokkal szemben alkalmazott korlátozások – amelyeket Liechtenstein az EGT-megállapodás szerinti különleges kvóta-rendelkezések alapján a megállapodás részének tekint – nem állnak maradéktalanul összhangban az EGT-joggal;

Izlandi Köztársaság

| 12. | tudomásul veszi az izlandi kormány 2015. március 12-i levelét, amelynek tárgya a kormánynak az ország teljes jogú uniós tagságára történő jelölésére vonatkozó álláspontja; nyomatékosan kéri Izlandot, hogy fokozza az EGT-megállapodás keretében vállalt kötelezettségeinek teljesítésére irányuló erőfeszítéseket, tekintettel a jogszabályok átültetése tekintetében fennálló 2,8 %-os elmaradására, amely az érintett országok között a legmagasabb; bátorítja az Európai Uniót és Izlandot az együttműködés fokozására, többek között az észak-atlanti térségben adott esetben bekövetkező katasztrófákra való felkészülés tekintetében, valamint kéri a kapcsolódó kihívások kezeléséhez szükséges források rendelkezésre bocsátását; |
| --- | --- |

12.

tudomásul veszi az izlandi kormány 2015. március 12-i levelét, amelynek tárgya a kormánynak az ország teljes jogú uniós tagságára történő jelölésére vonatkozó álláspontja; nyomatékosan kéri Izlandot, hogy fokozza az EGT-megállapodás keretében vállalt kötelezettségeinek teljesítésére irányuló erőfeszítéseket, tekintettel a jogszabályok átültetése tekintetében fennálló 2,8 %-os elmaradására, amely az érintett országok között a legmagasabb; bátorítja az Európai Uniót és Izlandot az együttműködés fokozására, többek között az észak-atlanti térségben adott esetben bekövetkező katasztrófákra való felkészülés tekintetében, valamint kéri a kapcsolódó kihívások kezeléséhez szükséges források rendelkezésre bocsátását;

Norvég Királyság

| 13. | üdvözli, hogy Norvégiával az elmúlt években sikerült szorosabbra fűzni a kapcsolatokat, és hogy Norvégia részt vesz az „úttörő kezdeményezésben”, amelynek célja az egységes piac javítása; megjegyzi azonban, hogy a jogszabályok átültetése tekintetében Norvégia elmaradása 2 %-ra nőtt, ezért erőfeszítéseket sürget e téren, különösen a belső energiapiac teljes megvalósítása céljával; bátorítja az együttműködés fokozását, többek között az energiapolitika tekintetében; rámutat, hogy egyes termékek után kivetett behozatali vámok növelésével kapcsolatban továbbra is vannak megvizsgálandó kérdések; |
| --- | --- |

13.

üdvözli, hogy Norvégiával az elmúlt években sikerült szorosabbra fűzni a kapcsolatokat, és hogy Norvégia részt vesz az „úttörő kezdeményezésben”, amelynek célja az egységes piac javítása; megjegyzi azonban, hogy a jogszabályok átültetése tekintetében Norvégia elmaradása 2 %-ra nőtt, ezért erőfeszítéseket sürget e téren, különösen a belső energiapiac teljes megvalósítása céljával; bátorítja az együttműködés fokozását, többek között az energiapolitika tekintetében; rámutat, hogy egyes termékek után kivetett behozatali vámok növelésével kapcsolatban továbbra is vannak megvizsgálandó kérdések;

Andorrai Hercegség, Monacói Hercegség és San Marino Köztársaság

| 14. | elismeri, hogy a kapcsolatok szorosabbra fűzésének köszönhetően sikerült közös előnyöket elérni, különösen regionális és helyi szinten az Unióval szomszédos régiókban, és ezért üdvözli a társulási megállapodásokra vonatkozó tárgyalások megnyitását, amelyet fontos előrelépésnek tart e régiók – és adott esetben akár távolabbi régiók – egységes piacon való részvétele tekintetében, tekintetbe véve egyúttal az érintett országok egyedi sajátosságait is; |
| --- | --- |

14.

elismeri, hogy a kapcsolatok szorosabbra fűzésének köszönhetően sikerült közös előnyöket elérni, különösen regionális és helyi szinten az Unióval szomszédos régiókban, és ezért üdvözli a társulási megállapodásokra vonatkozó tárgyalások megnyitását, amelyet fontos előrelépésnek tart e régiók – és adott esetben akár távolabbi régiók – egységes piacon való részvétele tekintetében, tekintetbe véve egyúttal az érintett országok egyedi sajátosságait is;

A belső piacra vonatkozó jogszabályok végrehajtása Svájci Államszövetség

| 15. | elégedett az EU és Svájc közötti, folyamatosan virágzó és időálló kapcsolatokkal, amelyek az utóbbi évtizedekben hozzájárultak a békéhez, a jóléthez és a növekedéshez Európában; meggyőződése, hogy az ágazati megállapodásoknak az uniós alapelvekkel maradéktalanul összhangban álló átfogó felülvizsgálata révén e kapcsolatok mindkét fél javára még tovább mélyíthetők, és kiterjeszthetők számos közös vonatkozásra és érdekre; |
| --- | --- |

15.

elégedett az EU és Svájc közötti, folyamatosan virágzó és időálló kapcsolatokkal, amelyek az utóbbi évtizedekben hozzájárultak a békéhez, a jóléthez és a növekedéshez Európában; meggyőződése, hogy az ágazati megállapodásoknak az uniós alapelvekkel maradéktalanul összhangban álló átfogó felülvizsgálata révén e kapcsolatok mindkét fél javára még tovább mélyíthetők, és kiterjeszthetők számos közös vonatkozásra és érdekre;

| 16. | üdvözli ezzel összefüggésben a kétoldalú megközelítés továbbfejlesztésének előfeltételét jelentő intézményi keretre vonatkozó tárgyalások 2014 májusában történt megindítását; hangsúlyozza, hogy ilyen intézményi keret nélkül Svájc belső piacon való részvétele tekintetében nem kerül sor újabb megállapodások megkötésére; nyomatékosan kéri a svájci kormányt, hogy fokozza erőfeszítéseit a nyitott kérdésekre vonatkozó tárgyalásokon való előrelépés tekintetében; |
| --- | --- |

16.

üdvözli ezzel összefüggésben a kétoldalú megközelítés továbbfejlesztésének előfeltételét jelentő intézményi keretre vonatkozó tárgyalások 2014 májusában történt megindítását; hangsúlyozza, hogy ilyen intézményi keret nélkül Svájc belső piacon való részvétele tekintetében nem kerül sor újabb megállapodások megkötésére; nyomatékosan kéri a svájci kormányt, hogy fokozza erőfeszítéseit a nyitott kérdésekre vonatkozó tárgyalásokon való előrelépés tekintetében;

| 17. | tudomásul veszi „a tömeges bevándorlás elleni”2014. február 9-i polgári kezdeményezés kimenetelét, valamint a Svájci Szövetségi Tanács 2015. február 11-én hozott határozatait, amelyek szerint végrehajtási jogszabálytervezet és kísérő intézkedéseket vezet be; rámutat, hogy ez ellentétben áll a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodásból fakadó kötelezettségekkel, és felszólítja Svájcot, hogy tartsa tiszteletben e kötelezettségeket; rámutat, hogy harmadik országokból származó polgárok bevándorlását nem szabad összekeverni a személyeknek az uniós szerződésekben rögzített szabad mozgásával; hangsúlyozza, hogy azok az egyoldalú intézkedések, amelyeket Svájc a horvát polgárokkal szembeni hátrányos megkülönböztetés elkerülése érdekében vezetett be, nem helyettesíthetik a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás Horvátországra történő kiterjesztéséről szóló jegyzőkönyv megerősítését, és hogy e jegyzőkönyv megerősítése egyengetné az utat Svájc Horizont 2020 programban való részvételének folytatása és a 2016 utáni időszakra történő kiterjesztése előtt annak előmozdítása érdekében, hogy a kutatók hozzáférhessenek a Horizont 2020 program keretében biztosított forrásokhoz; felszólítja a Bizottságot, hogy működjön együtt Svájccal és a tagállamokkal olyan kielégítő megoldás kialakítása érdekében, amely tiszteletben tartja a vonatkozó megállapodások rendelkezéseit és a jogállamiság keretei közé illeszkedik; |
| --- | --- |

17.

tudomásul veszi „a tömeges bevándorlás elleni”2014. február 9-i polgári kezdeményezés kimenetelét, valamint a Svájci Szövetségi Tanács 2015. február 11-én hozott határozatait, amelyek szerint végrehajtási jogszabálytervezet és kísérő intézkedéseket vezet be; rámutat, hogy ez ellentétben áll a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodásból fakadó kötelezettségekkel, és felszólítja Svájcot, hogy tartsa tiszteletben e kötelezettségeket; rámutat, hogy harmadik országokból származó polgárok bevándorlását nem szabad összekeverni a személyeknek az uniós szerződésekben rögzített szabad mozgásával; hangsúlyozza, hogy azok az egyoldalú intézkedések, amelyeket Svájc a horvát polgárokkal szembeni hátrányos megkülönböztetés elkerülése érdekében vezetett be, nem helyettesíthetik a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás Horvátországra történő kiterjesztéséről szóló jegyzőkönyv megerősítését, és hogy e jegyzőkönyv megerősítése egyengetné az utat Svájc Horizont 2020 programban való részvételének folytatása és a 2016 utáni időszakra történő kiterjesztése előtt annak előmozdítása érdekében, hogy a kutatók hozzáférhessenek a Horizont 2020 program keretében biztosított forrásokhoz; felszólítja a Bizottságot, hogy működjön együtt Svájccal és a tagállamokkal olyan kielégítő megoldás kialakítása érdekében, amely tiszteletben tartja a vonatkozó megállapodások rendelkezéseit és a jogállamiság keretei közé illeszkedik;

| 18. | ismételten hangsúlyozza, hogy a személyek mozgása az alapvető jogok egyike és az egységes piac egyik pillére, és hogy az EU és Svájc közötti kétoldalú megközelítésnek mindig elválaszthatatlan részét és előfeltételét képezte; maradéktalanul egyetért ezért azzal, hogy az EU 2014 júliusában elutasította a svájci hatóságok azon kérelmét, amely a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás újratárgyalását indítványozza kvótarendszer vagy nemzeti preferenciarendszer bevezetése céljával; aggodalmának ad hangot azon értesülések miatt, amelyek szerint egyes cégek és kantonok nemzeti preferencia-rendszert alkalmaznak, és rámutat, hogy az ilyen gyakorlat szöges ellentétben van a mozgás szabadságára vonatkozó megállapodással; |
| --- | --- |

18.

ismételten hangsúlyozza, hogy a személyek mozgása az alapvető jogok egyike és az egységes piac egyik pillére, és hogy az EU és Svájc közötti kétoldalú megközelítésnek mindig elválaszthatatlan részét és előfeltételét képezte; maradéktalanul egyetért ezért azzal, hogy az EU 2014 júliusában elutasította a svájci hatóságok azon kérelmét, amely a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás újratárgyalását indítványozza kvótarendszer vagy nemzeti preferenciarendszer bevezetése céljával; aggodalmának ad hangot azon értesülések miatt, amelyek szerint egyes cégek és kantonok nemzeti preferencia-rendszert alkalmaznak, és rámutat, hogy az ilyen gyakorlat szöges ellentétben van a mozgás szabadságára vonatkozó megállapodással;

| 19. | megjegyzi, hogy a személyek szabad mozgásának Svájcban a népszavazás által megkövetelt módon történő korlátozása az egyensúlyi helyzet megbomlásának kockázatával jár, és az EU tagállamainak szempontjából veszélyezteti a megállapodások előnyeit; |
| --- | --- |

19.

megjegyzi, hogy a személyek szabad mozgásának Svájcban a népszavazás által megkövetelt módon történő korlátozása az egyensúlyi helyzet megbomlásának kockázatával jár, és az EU tagállamainak szempontjából veszélyezteti a megállapodások előnyeit;

| 20. | megjegyzi, hogy Svájc az ország Erasmus + programban való részvételéről folytatott tárgyalások felfüggesztését követően átmeneti rendelkezéseket foganatosított; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy ezen intézkedések valószínűleg hatással lesznek a felsőoktatási intézmények hallgatóinak EU és Svájc közötti mozgására; kéri Svájcot és az EU-t, hogy tegyenek meg minden erőfeszítést az Erasmus + programban való részvétellel kapcsolatos követelmények teljesítésért annak érdekében, hogy biztosított legyen a diákcserék kölcsönössége, és a fiatalok ne szenvedjenek hátrányt; |
| --- | --- |

20.

megjegyzi, hogy Svájc az ország Erasmus + programban való részvételéről folytatott tárgyalások felfüggesztését követően átmeneti rendelkezéseket foganatosított; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy ezen intézkedések valószínűleg hatással lesznek a felsőoktatási intézmények hallgatóinak EU és Svájc közötti mozgására; kéri Svájcot és az EU-t, hogy tegyenek meg minden erőfeszítést az Erasmus + programban való részvétellel kapcsolatos követelmények teljesítésért annak érdekében, hogy biztosított legyen a diákcserék kölcsönössége, és a fiatalok ne szenvedjenek hátrányt;

| 21. | nyomatékosan kéri, hogy az EU tagállamaiban működő taxi-társaságok a jelenlegi gyakorlatnak megfelelően továbbra is megszorítások nélkül nyújthassák Svájcban szolgáltatásaikat, mivel ez régóta hozzájárul a Svájccal határos uniós régiók fejlődéséhez, és kölcsönösen előnyös mindkét fél számára; |
| --- | --- |

21.

nyomatékosan kéri, hogy az EU tagállamaiban működő taxi-társaságok a jelenlegi gyakorlatnak megfelelően továbbra is megszorítások nélkül nyújthassák Svájcban szolgáltatásaikat, mivel ez régóta hozzájárul a Svájccal határos uniós régiók fejlődéséhez, és kölcsönösen előnyös mindkét fél számára;

| 22. | kéri a Bizottságot, hogy gyakoroljon szigorúbb ellenőrzést afelett, hogy svájci mezőgazdasági vállalkozások földeket vásárolnak és vesznek bérbe az EU határmenti területein; |
| --- | --- |

22.

kéri a Bizottságot, hogy gyakoroljon szigorúbb ellenőrzést afelett, hogy svájci mezőgazdasági vállalkozások földeket vásárolnak és vesznek bérbe az EU határmenti területein;

| 23. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy Svájc a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás tekintetében egyoldalú kísérő intézkedéseket vezetett be és később ezeket megerősítette például illetéket vetett ki igazgatási költségek fedezésére, kötelezővé tette banki garancia nyújtását, illetve ilyen intézkedéseket egymással kombinált, mivel ezek súlyosan megnehezítik Svájcban a megállapodás keretében történő szolgáltatásnyújtást, különösen a kis- és középvállalkozások számára, ezért felszólítja Svájcot, hogy vizsgálja felül és állítsa összhangba ezeket az intézkedéseket a mozgás szabadságára vonatkozó megállapodással; |
| --- | --- |

23.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy Svájc a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás tekintetében egyoldalú kísérő intézkedéseket vezetett be és később ezeket megerősítette például illetéket vetett ki igazgatási költségek fedezésére, kötelezővé tette banki garancia nyújtását, illetve ilyen intézkedéseket egymással kombinált, mivel ezek súlyosan megnehezítik Svájcban a megállapodás keretében történő szolgáltatásnyújtást, különösen a kis- és középvállalkozások számára, ezért felszólítja Svájcot, hogy vizsgálja felül és állítsa összhangba ezeket az intézkedéseket a mozgás szabadságára vonatkozó megállapodással;

| 24. | véleménye szerint a szakmai képesítések kölcsönös elismeréséről szóló 2005/36/EK irányelv 2013-ban történő végrehajtása már régóta esedékes volt, és kéri a 2013/55/EU irányelv gyors beillesztését a szabad mozgásra vonatkozó megállapodáshoz csatolt mellékletbe abban a reményben, hogy Svájcnak sikerül megoldást találnia a megállapodás hatályban maradásának biztosítására; megjegyzi, hogy a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás II. mellékletét a svájci és az uniós szociális biztonsági rendszerek hatékonyabb koordinációja érdekében a közelmúltban frissítették; kéri, hogy Svájc a rá vonatkozó kötelezettségeknek megfelelően továbbra is alkalmazza az uniós jogszabályokat; |
| --- | --- |

24.

véleménye szerint a szakmai képesítések kölcsönös elismeréséről szóló 2005/36/EK irányelv 2013-ban történő végrehajtása már régóta esedékes volt, és kéri a 2013/55/EU irányelv gyors beillesztését a szabad mozgásra vonatkozó megállapodáshoz csatolt mellékletbe abban a reményben, hogy Svájcnak sikerül megoldást találnia a megállapodás hatályban maradásának biztosítására; megjegyzi, hogy a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás II. mellékletét a svájci és az uniós szociális biztonsági rendszerek hatékonyabb koordinációja érdekében a közelmúltban frissítették; kéri, hogy Svájc a rá vonatkozó kötelezettségeknek megfelelően továbbra is alkalmazza az uniós jogszabályokat;

| 25. | véleménye szerint az egységes piac használata során kölcsönösségre és tisztességes hozzáállásra van mind az EGT, mind pedig Svájc részéről; |
| --- | --- |

25.

véleménye szerint az egységes piac használata során kölcsönösségre és tisztességes hozzáállásra van mind az EGT, mind pedig Svájc részéről;

| 26. | kéri a Bizottságot, hogy a jövőben új szabályok bevezetésekor vegye fontolóra azoknak az EU és Svájc közötti határok mentén fekvő uniós régióira gyakorolt hatásait, tekintettel például arra, hogy a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 2454/93/EGK bizottsági rendelet 561. cikkének közelmúltbeli módosítása szigorú megszorításokat ír elő a valamely harmadik országban nyilvántartásba vett vállalati személygépjárműveknek az EU vámterületén állandó lakóhellyel rendelkező alkalmazottak általi, magáncélokra történő használata tekintetében; |
| --- | --- |

26.

kéri a Bizottságot, hogy a jövőben új szabályok bevezetésekor vegye fontolóra azoknak az EU és Svájc közötti határok mentén fekvő uniós régióira gyakorolt hatásait, tekintettel például arra, hogy a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 2454/93/EGK bizottsági rendelet 561. cikkének közelmúltbeli módosítása szigorú megszorításokat ír elő a valamely harmadik országban nyilvántartásba vett vállalati személygépjárműveknek az EU vámterületén állandó lakóhellyel rendelkező alkalmazottak általi, magáncélokra történő használata tekintetében;

| 27. | megjegyzi, hogy a megfelelőség-értékeléssel kapcsolatos kölcsönös elismerésről létrejött megállapodás általános feltételei szerinti együttműködés kielégítő, a megállapodás azonban lényegesen jobban működne, ha Svájc vállalta volna, hogy frissíti és következetesen összhangba állítja az uniós jogban bekövetkezett fejleményekkel; |
| --- | --- |

27.

megjegyzi, hogy a megfelelőség-értékeléssel kapcsolatos kölcsönös elismerésről létrejött megállapodás általános feltételei szerinti együttműködés kielégítő, a megállapodás azonban lényegesen jobban működne, ha Svájc vállalta volna, hogy frissíti és következetesen összhangba állítja az uniós jogban bekövetkezett fejleményekkel;

| 28. | kéri a munkaerő határokon átnyúló mobilitása előtt álló akadályok felszámolását a belső piac teljesebb megvalósítása érdekében; hangsúlyozza e tekintetben a nyelvtanulás fontosságát, hogy a munkavállalók jobban tájékozódhassanak és gyakorlati segítséget kapjanak a munkakeresés során – nevezetesen az EURES hálózat segítségével – Svájcban és az EGT-országokban; üdvözli ezért, hogy Svájc aktívan részt vesz az EURES-hálózat tevékenységeiben, különösen a határokon átnyúló régiókban; felszólítja Svájcot, hogy a jelenlegi EURES-rendelettel összhangban folytassa transznacionális és határokon átnyúló EURES-szolgáltatásainak kiépítését azzal a céllal, hogy növekedjen a munkaerő mobilitása, és hogy az EU és Svájc között ténylegesen integrált foglalkoztatási piac jöjjön létre; támogatja – tekintettel a munkaerő mobilitásának fokozására – az olyan erőfeszítéseket is, amelyek célja a feltörekvő iparágak és a növekedés szempontjából kulcsfontosságú ágazatok széles körének azonosítása, mert az EGT-országoknak, Svájcnak és a tagállamoknak készségbázisuk fejlesztése során ezekre kell összpontosítaniuk annak érdekében, hogy a készségek és a képesítések jobban megfeleljenek a kereslet és a kínálat összefüggésrendszerének; |
| --- | --- |

28.

kéri a munkaerő határokon átnyúló mobilitása előtt álló akadályok felszámolását a belső piac teljesebb megvalósítása érdekében; hangsúlyozza e tekintetben a nyelvtanulás fontosságát, hogy a munkavállalók jobban tájékozódhassanak és gyakorlati segítséget kapjanak a munkakeresés során – nevezetesen az EURES hálózat segítségével – Svájcban és az EGT-országokban; üdvözli ezért, hogy Svájc aktívan részt vesz az EURES-hálózat tevékenységeiben, különösen a határokon átnyúló régiókban; felszólítja Svájcot, hogy a jelenlegi EURES-rendelettel összhangban folytassa transznacionális és határokon átnyúló EURES-szolgáltatásainak kiépítését azzal a céllal, hogy növekedjen a munkaerő mobilitása, és hogy az EU és Svájc között ténylegesen integrált foglalkoztatási piac jöjjön létre; támogatja – tekintettel a munkaerő mobilitásának fokozására – az olyan erőfeszítéseket is, amelyek célja a feltörekvő iparágak és a növekedés szempontjából kulcsfontosságú ágazatok széles körének azonosítása, mert az EGT-országoknak, Svájcnak és a tagállamoknak készségbázisuk fejlesztése során ezekre kell összpontosítaniuk annak érdekében, hogy a készségek és a képesítések jobban megfeleljenek a kereslet és a kínálat összefüggésrendszerének;

o

o o

| 29. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

29.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 376., 2006.12.27., 36. o.

(2)  HL L 354., 2013.12.28., 132. o.

(3)  HL C 308. E, 2011.10.20., 18. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0041.

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0069.

---

2015. szeptember 10., csütörtök

| 22.9.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/198 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/198

---

P8_TA(2015)0314

Oroszország, különös tekintettel Eston Kohver, Oleg Szencov és Olekszandr Kolcsenko ügyére

Az Európai Parlament 2015. szeptember 10-i állásfoglalása Oroszországról, különösen Eston Kohver, Oleg Szencov és Olekszandr Kolcsenko ügyéről (2015/2838(RSP))

(2017/C 316/20)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel Oroszország alkotmányára, különösen annak 118. cikkére, amely kimondja, hogy az igazságszolgáltatást az Oroszországi Föderációban kizárólag bíróságok végzik, és 120. cikkére, amely a bírák függetlenségéről rendelkezik, akik kizárólag az orosz alkotmánynak és a szövetségi jogszabályoknak vannak alávetve, |
| --- | --- |

—

tekintettel Oroszország alkotmányára, különösen annak 118. cikkére, amely kimondja, hogy az igazságszolgáltatást az Oroszországi Föderációban kizárólag bíróságok végzik, és 120. cikkére, amely a bírák függetlenségéről rendelkezik, akik kizárólag az orosz alkotmánynak és a szövetségi jogszabályoknak vannak alávetve,

| — | tekintettel Borisz Nyemcov orosz ellenzéki vezető meggyilkolásáról és a demokrácia oroszországi helyzetéről szóló 2015. március 12-i állásfoglalására (1), továbbá Oroszországról szóló korábbi jelentéseire és állásfoglalásaira, különösen Alekszej Navalnij esetéről szóló 2015. január 15-i (2), Nagyija Szavcsenko esetéről szóló, 2015. április 30-i (3) és az EU–Oroszország kapcsolatokról szóló, 2015. június 10-i (4) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel Borisz Nyemcov orosz ellenzéki vezető meggyilkolásáról és a demokrácia oroszországi helyzetéről szóló 2015. március 12-i állásfoglalására (1), továbbá Oroszországról szóló korábbi jelentéseire és állásfoglalásaira, különösen Alekszej Navalnij esetéről szóló 2015. január 15-i (2), Nagyija Szavcsenko esetéről szóló, 2015. április 30-i (3) és az EU–Oroszország kapcsolatokról szóló, 2015. június 10-i (4) állásfoglalására,

| — | tekintettel Federica Mogherini, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (alelnök/főképviselő) az Eston Kohver észt rendőrtiszt ellen hozott ítéletről szóló, 2015. augusztus 19-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Federica Mogherini, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (alelnök/főképviselő) az Eston Kohver észt rendőrtiszt ellen hozott ítéletről szóló, 2015. augusztus 19-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az alelnök/főképviselőnek Oleg Szencov és Olekszandr Kolcsenko ukrán állampolgárok orosz bíróság általi elítéléséről szóló, 2015. augusztus 25-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az alelnök/főképviselőnek Oleg Szencov és Olekszandr Kolcsenko ukrán állampolgárok orosz bíróság általi elítéléséről szóló, 2015. augusztus 25-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel Oroszországról szóló korábbi jelentéseire és állásfoglalásaira, különösen a Szergej Magnyickij ügyében érintett orosz hivatalnokokkal szembeni közös vízumkorlátozások bevezetéséről szóló 2012. október 23-i ajánlására (5), az oroszországi jogállamiságról szóló, 2013. június 13-i állásfoglalására (6), a Bolotnaja téri eseményekben részt vevő tüntetők elleni ítéletről szóló 2014. március 13-i állásfoglalására (7), valamint a (2009. évi Szaharov-díjjal kitüntetett) Memorial nevű nem kormányzati szervezet feloszlatásáról szóló 2014. október 23-i állásfoglalására (8), továbbá a Tanácshoz intézett, a Szergej Magnyickij ügyében érintett orosz tisztviselőkkel szembeni közös vízumkorlátozások bevezetéséről szóló, 2014. április 2-i ajánlására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel Oroszországról szóló korábbi jelentéseire és állásfoglalásaira, különösen a Szergej Magnyickij ügyében érintett orosz hivatalnokokkal szembeni közös vízumkorlátozások bevezetéséről szóló 2012. október 23-i ajánlására (5), az oroszországi jogállamiságról szóló, 2013. június 13-i állásfoglalására (6), a Bolotnaja téri eseményekben részt vevő tüntetők elleni ítéletről szóló 2014. március 13-i állásfoglalására (7), valamint a (2009. évi Szaharov-díjjal kitüntetett) Memorial nevű nem kormányzati szervezet feloszlatásáról szóló 2014. október 23-i állásfoglalására (8), továbbá a Tanácshoz intézett, a Szergej Magnyickij ügyében érintett orosz tisztviselőkkel szembeni közös vízumkorlátozások bevezetéséről szóló, 2014. április 2-i ajánlására (9),

| — | tekintettel az Oroszországi Föderációról szóló hetedik időszaki jelentésre (10), amelyet az ENSZ Emberi Jogi Bizottsága 3136. és 3137. – 2015. március 16-i és 17-i – ülésén (11) tárgyalt, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Oroszországi Föderációról szóló hetedik időszaki jelentésre (10), amelyet az ENSZ Emberi Jogi Bizottsága 3136. és 3137. – 2015. március 16-i és 17-i – ülésén (11) tárgyalt,

| — | tekintettel az EU és Oroszország közötti, 2013. november 28-i emberi jogi konzultációra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Oroszország közötti, 2013. november 28-i emberi jogi konzultációra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel az Oroszországi Föderáció az Európa Tanács, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) és az Egyesült Nemzetek teljes jogú tagjaként elkötelezte magát a demokrácia alapelvei, a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartása mellett; mivel az elmúlt hónapok során számos esetben került sor a jogállamiság elvének súlyos megsértésére és korlátozó jogszabályok elfogadására, következésképpen súlyos kételyek vannak azzal kapcsolatban, hogy Oroszország megfelel-e nemzetközi és nemzeti kötelezettségeinek; és mivel az Európai Unió több ízben nyújtott kiegészítő támogatást és szakértői segítséget ahhoz, hogy Oroszország az Európa Tanács normáival összhangban korszerűsítse – és betartsa – alkotmányos és jogrendjét; |
| --- | --- |

A.

mivel az Oroszországi Föderáció az Európa Tanács, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) és az Egyesült Nemzetek teljes jogú tagjaként elkötelezte magát a demokrácia alapelvei, a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartása mellett; mivel az elmúlt hónapok során számos esetben került sor a jogállamiság elvének súlyos megsértésére és korlátozó jogszabályok elfogadására, következésképpen súlyos kételyek vannak azzal kapcsolatban, hogy Oroszország megfelel-e nemzetközi és nemzeti kötelezettségeinek; és mivel az Európai Unió több ízben nyújtott kiegészítő támogatást és szakértői segítséget ahhoz, hogy Oroszország az Európa Tanács normáival összhangban korszerűsítse – és betartsa – alkotmányos és jogrendjét;

| B. | mivel Eston Kohver észt rendőrtisztet 2014. szeptemberben az FSZB észt területen foglyul ejtette, majd Oroszországban törvénytelenül fogva tartották, mely cselekedet a nemzetközi jogszabályok egyértelmű és súlyos megsértését jelenti; |
| --- | --- |

B.

mivel Eston Kohver észt rendőrtisztet 2014. szeptemberben az FSZB észt területen foglyul ejtette, majd Oroszországban törvénytelenül fogva tartották, mely cselekedet a nemzetközi jogszabályok egyértelmű és súlyos megsértését jelenti;

| C. | mivel Oleg Szencov ukrán filmrendezőt és Olekszandr Kolcsenko ukrán polgárjogi aktivistát – akik tiltakoztak a Krím félsziget Oroszország általi annektálása miatt – 2014. májusban a Krímben folytatott állítólagos tevékenységük kapcsán letartóztatták; mivel ukrán állampolgárságuk dacára orosz állampolgárként jártak el velük szemben; |
| --- | --- |

C.

mivel Oleg Szencov ukrán filmrendezőt és Olekszandr Kolcsenko ukrán polgárjogi aktivistát – akik tiltakoztak a Krím félsziget Oroszország általi annektálása miatt – 2014. májusban a Krímben folytatott állítólagos tevékenységük kapcsán letartóztatták; mivel ukrán állampolgárságuk dacára orosz állampolgárként jártak el velük szemben;

| D. | mivel mind Oleg Szencov, mind Olekszandr Kolcsenko esetében felmerült annak gyanúja, hogy kínzások és súlyos bántalmazás alkalmazásával törvénytelen módon kényszerítettek ki belőlük tanúvallomást, amelyet a továbbiakban érvényes jogi elemnek tekintettek; |
| --- | --- |

D.

mivel mind Oleg Szencov, mind Olekszandr Kolcsenko esetében felmerült annak gyanúja, hogy kínzások és súlyos bántalmazás alkalmazásával törvénytelen módon kényszerítettek ki belőlük tanúvallomást, amelyet a továbbiakban érvényes jogi elemnek tekintettek;

| E. | mivel Oleg Szencov és Olekszandr Kolcsenko ügyét katonai bíróság tárgyalta, holott a terhükre rótt bűncselekmények esetében a polgári bíróságok rendelkeznek teljes körű illetékességgel; mivel a tárgyalás során több esetben súlyos eljárási hibákat vétettek; |
| --- | --- |

E.

mivel Oleg Szencov és Olekszandr Kolcsenko ügyét katonai bíróság tárgyalta, holott a terhükre rótt bűncselekmények esetében a polgári bíróságok rendelkeznek teljes körű illetékességgel; mivel a tárgyalás során több esetben súlyos eljárási hibákat vétettek;

| F. | mivel Gabriela Knaul, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának a bírák és jogi szakemberek függetlenségével foglalkozó különelőadója 2014 áprilisában közzétett jelentésében – az Oroszországi Föderációban tett hivatalos látogatása nyomán – súlyos aggodalmának adott hangot az igazságszolgáltatás irányában megnyilvánuló közvetett és közvetlen fenyegetések, nem helyénvaló befolyásolás, beavatkozások és nyomásgyakorlás miatt; |
| --- | --- |

F.

mivel Gabriela Knaul, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának a bírák és jogi szakemberek függetlenségével foglalkozó különelőadója 2014 áprilisában közzétett jelentésében – az Oroszországi Föderációban tett hivatalos látogatása nyomán – súlyos aggodalmának adott hangot az igazságszolgáltatás irányában megnyilvánuló közvetett és közvetlen fenyegetések, nem helyénvaló befolyásolás, beavatkozások és nyomásgyakorlás miatt;

| G. | mivel növekvő igény mutatkozik egy olyan szilárd, koherens és átfogó uniós politika iránt Oroszország irányában, amelyet valamennyi uniós tagállam tiszteletben tart; |
| --- | --- |

G.

mivel növekvő igény mutatkozik egy olyan szilárd, koherens és átfogó uniós politika iránt Oroszország irányában, amelyet valamennyi uniós tagállam tiszteletben tart;

| H. | mivel a minszki megállapodás végrehajtását szolgáló intézkedéscsomag előirányozta – a „mindenkit mindenkiért” elv alapján – valamennyi túsz és valamennyi törvénytelenül fogva tartott személy szabadon engedését és kicserélését; |
| --- | --- |

H.

mivel a minszki megállapodás végrehajtását szolgáló intézkedéscsomag előirányozta – a „mindenkit mindenkiért” elv alapján – valamennyi túsz és valamennyi törvénytelenül fogva tartott személy szabadon engedését és kicserélését;

| I. | mivel az elmúlt pár évben számos per és bírósági eljárás – például Navalnij, Magnyickij, Hodorkovszkij és Politkovszkaja ügye – miatt kétségek merültek fel az Oroszországi Föderáció igazságszolgáltatási intézményeinek függetlensége és pártatlansága tekintetében; |
| --- | --- |

I.

mivel az elmúlt pár évben számos per és bírósági eljárás – például Navalnij, Magnyickij, Hodorkovszkij és Politkovszkaja ügye – miatt kétségek merültek fel az Oroszországi Föderáció igazságszolgáltatási intézményeinek függetlensége és pártatlansága tekintetében;

| J. | mivel az Európai Unió a modernizációs partnerség keretében több ízben nyújtott kiegészítő támogatást és szakértői segítséget ahhoz, hogy Oroszország az Európa Tanács normáival összhangban korszerűsítse – és betartsa – alkotmányos és jogrendjét; |
| --- | --- |

J.

mivel az Európai Unió a modernizációs partnerség keretében több ízben nyújtott kiegészítő támogatást és szakértői segítséget ahhoz, hogy Oroszország az Európa Tanács normáival összhangban korszerűsítse – és betartsa – alkotmányos és jogrendjét;

| 1. | erőteljesen elítéli a pszkovi területi bíróság által hozott ítéletet és a 2014-ben észt – azaz uniós – területről elrabolt Eston Kohver észt rendőrtiszt ügyében lefolytatott tárgyalás egészét, akit 15 év börtönbüntetésre ítéltek; véleménye szerint az eset sérti a nemzetközi jogot és az igazságszolgáltatás elemi normáit; |
| --- | --- |

1.

erőteljesen elítéli a pszkovi területi bíróság által hozott ítéletet és a 2014-ben észt – azaz uniós – területről elrabolt Eston Kohver észt rendőrtiszt ügyében lefolytatott tárgyalás egészét, akit 15 év börtönbüntetésre ítéltek; véleménye szerint az eset sérti a nemzetközi jogot és az igazságszolgáltatás elemi normáit;

| 2. | sürgeti az Oroszországi Föderációt, hogy cselekedjék a nemzetközi kötelezettségekkel összhangban, Eston Kohvert haladéktalanul bocsássa szabadon és gondoskodjék Észtországba történő biztonságos visszatéréséről; |
| --- | --- |

2.

sürgeti az Oroszországi Föderációt, hogy cselekedjék a nemzetközi kötelezettségekkel összhangban, Eston Kohvert haladéktalanul bocsássa szabadon és gondoskodjék Észtországba történő biztonságos visszatéréséről;

| 3. | kifejezést ad szilárd meggyőződésének, hogy Eston Kohver esetében nem teljesültek a tisztességes tárgyaláshoz való jog normái, mivel nem került sor nyilvános tárgyalásra, az észt konzul nem vehetett részt a meghallgatásokon, Eston Kohver nem kapott megfelelő jogi segítséget, valamint – ezen is túlmenően – felesége és családja sem kapott engedélyt a meglátogatására, továbbá indokolatlanul pszichiátriai vizsgálatnak vetették alá, amelynek részletei nem ismertek; |
| --- | --- |

3.

kifejezést ad szilárd meggyőződésének, hogy Eston Kohver esetében nem teljesültek a tisztességes tárgyaláshoz való jog normái, mivel nem került sor nyilvános tárgyalásra, az észt konzul nem vehetett részt a meghallgatásokon, Eston Kohver nem kapott megfelelő jogi segítséget, valamint – ezen is túlmenően – felesége és családja sem kapott engedélyt a meglátogatására, továbbá indokolatlanul pszichiátriai vizsgálatnak vetették alá, amelynek részletei nem ismertek;

| 4. | erőteljesen elítéli az Oleg Szencov és Olekszandr Kolcsenko ellen hozott törvénytelen ítéletet, illetve bebörtönzésüket; felszólítja az Oroszországi Föderációt, hogy haladéktalanul engedje szabadon őket és gondoskodjék Ukrajnába történő biztonságos visszatérésükről; felkéri az orosz hatóságokat, hogy haladéktalanul, pártatlanul és eredményesen vizsgálják ki a vádlottak és a tanúk ellen alkalmazott kínzásra vonatkozó állításokat, amelyeket az ügyész a tárgyalás során elutasított; kéri, hogy a vizsgálatot nyissák meg nemzetközi megfigyelők előtt is; |
| --- | --- |

4.

erőteljesen elítéli az Oleg Szencov és Olekszandr Kolcsenko ellen hozott törvénytelen ítéletet, illetve bebörtönzésüket; felszólítja az Oroszországi Föderációt, hogy haladéktalanul engedje szabadon őket és gondoskodjék Ukrajnába történő biztonságos visszatérésükről; felkéri az orosz hatóságokat, hogy haladéktalanul, pártatlanul és eredményesen vizsgálják ki a vádlottak és a tanúk ellen alkalmazott kínzásra vonatkozó állításokat, amelyeket az ügyész a tárgyalás során elutasított; kéri, hogy a vizsgálatot nyissák meg nemzetközi megfigyelők előtt is;

| 5. | felhív valamennyi törvénytelenül fogva tartott ukrán állampolgár – köztük Nagyija Szavcsenko –szabadon bocsátására, összhangban a minszki megállapodás végrehajtását szolgáló elfogadott intézkedéscsomaggal és a valamennyi túsz és az ukrán konfliktussal kapcsolatban fogva tartott személy szabadon bocsátására vonatkozó kötelezettségvállalással; |
| --- | --- |

5.

felhív valamennyi törvénytelenül fogva tartott ukrán állampolgár – köztük Nagyija Szavcsenko –szabadon bocsátására, összhangban a minszki megállapodás végrehajtását szolgáló elfogadott intézkedéscsomaggal és a valamennyi túsz és az ukrán konfliktussal kapcsolatban fogva tartott személy szabadon bocsátására vonatkozó kötelezettségvállalással;

| 6. | sajnálja, hogy az Oroszországi Föderáció törvényeit és igazságügyi rendszerét a nemzetközi jog és normák megsértésével politikai eszközként használják, és az ukrán Oleg Szencov filmrendezőt és Olekszandr Kolcsenkót 20, illetve 10 évi szabadságvesztésre ítélték azért, mert aktívan Ukrajna mellé álltak és tiltakoztak a Krím Oroszországi Föderáció általi törvénytelen annektálása ellen; rámutat, hogy semmi esetre sem állíthatták volna őket katonai bíróság elé, és semmiféle, kínzással vagy más törvénytelen módszerrel kicsikart vallomás nem vehető figyelembe; |
| --- | --- |

6.

sajnálja, hogy az Oroszországi Föderáció törvényeit és igazságügyi rendszerét a nemzetközi jog és normák megsértésével politikai eszközként használják, és az ukrán Oleg Szencov filmrendezőt és Olekszandr Kolcsenkót 20, illetve 10 évi szabadságvesztésre ítélték azért, mert aktívan Ukrajna mellé álltak és tiltakoztak a Krím Oroszországi Föderáció általi törvénytelen annektálása ellen; rámutat, hogy semmi esetre sem állíthatták volna őket katonai bíróság elé, és semmiféle, kínzással vagy más törvénytelen módszerrel kicsikart vallomás nem vehető figyelembe;

| 7. | határozottan elítéli Ukrajna és Észtország területi integritásának nyilvánvaló megsértését, mivel törvénytelen módon mindkét ország állampolgárait elrabolták azzal a céllal, hogy orosz bíróság elé állítsák őket; |
| --- | --- |

7.

határozottan elítéli Ukrajna és Észtország területi integritásának nyilvánvaló megsértését, mivel törvénytelen módon mindkét ország állampolgárait elrabolták azzal a céllal, hogy orosz bíróság elé állítsák őket;

| 8. | hangsúlyozza, hogy az orosz bíróságok nem illetékesek Oroszország nemzetközileg elismert határain kívül elkövetett cselekmények esetében az ítélkezésre, és rámutat, hogy a bírósági eljárás mindhárom esetben illegitimnek tekintendő; felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy az említett eseteket tegyék szóvá az orosz hatóságokkal fenntartott kapcsolatokban és erről készítsenek jelentést a Parlamentnek; felszólítja a tagállamokat, hogy a kétoldalú találkozókon tegyék ugyanezt; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy az orosz bíróságok nem illetékesek Oroszország nemzetközileg elismert határain kívül elkövetett cselekmények esetében az ítélkezésre, és rámutat, hogy a bírósági eljárás mindhárom esetben illegitimnek tekintendő; felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy az említett eseteket tegyék szóvá az orosz hatóságokkal fenntartott kapcsolatokban és erről készítsenek jelentést a Parlamentnek; felszólítja a tagállamokat, hogy a kétoldalú találkozókon tegyék ugyanezt;

| 9. | hangsúlyozza, hogy az orosz hatóságok és igazságügyi személyzet teljes felelősséggel tartozik a fogva tartottak biztonságáért és hogylétéért, továbbá teljes mértékben tiszteletben kell tartani jogukat a családtagok látogatásához, a diplomáciai képviseletekkel való kapcsolattartáshoz, a megfelelő egészségügyi ellátáshoz, a jogi és konzuli segítségnyújtáshoz, valamint ahhoz, hogy mind ők, mind jogi képviselőik hozzáférhessenek a vádakkal kapcsolódó valamennyi dokumentumhoz és bizonyítékhoz; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy az orosz hatóságok és igazságügyi személyzet teljes felelősséggel tartozik a fogva tartottak biztonságáért és hogylétéért, továbbá teljes mértékben tiszteletben kell tartani jogukat a családtagok látogatásához, a diplomáciai képviseletekkel való kapcsolattartáshoz, a megfelelő egészségügyi ellátáshoz, a jogi és konzuli segítségnyújtáshoz, valamint ahhoz, hogy mind ők, mind jogi képviselőik hozzáférhessenek a vádakkal kapcsolódó valamennyi dokumentumhoz és bizonyítékhoz;

| 10. | újfent határozottan elítéli, hogy a kormány folyamatosan elfojtja a bíráló véleményeket azzal, hogy az ún. „külföldi ügynökökről szóló törvény” révén fellép független nem kormányzati szervezetekkel szemben, valamint folyamatosan és többféle módon elnyomást alkalmaz az aktivisták, a politikai ellenzék és a rezsimmel szemben kritikus véleményt megfogalmazók ellen; |
| --- | --- |

10.

újfent határozottan elítéli, hogy a kormány folyamatosan elfojtja a bíráló véleményeket azzal, hogy az ún. „külföldi ügynökökről szóló törvény” révén fellép független nem kormányzati szervezetekkel szemben, valamint folyamatosan és többféle módon elnyomást alkalmaz az aktivisták, a politikai ellenzék és a rezsimmel szemben kritikus véleményt megfogalmazók ellen;

| 11. | emlékezteti Oroszországot annak fontosságára, hogy teljes mértékben tiszteletben kell tartania nemzetközi jogi kötelezettségeit, valamint hogy a bírósági döntéseket hatékony és pártatlan módon, függetlenül kell meghozni, maradéktalanul eleget téve a jogszabályoknak, továbbá ezeknek legitim bizonyítékokon kell alapulniuk, bármiféle politikai befolyás kizárásával; úgy véli, hogy az Oroszországi Föderációnak – amely tagja az Európa Tanácsnak és az EBESZ-nek – tiszteletben kell tartania az általa aláírt kötelezettségvállalásokat; |
| --- | --- |

11.

emlékezteti Oroszországot annak fontosságára, hogy teljes mértékben tiszteletben kell tartania nemzetközi jogi kötelezettségeit, valamint hogy a bírósági döntéseket hatékony és pártatlan módon, függetlenül kell meghozni, maradéktalanul eleget téve a jogszabályoknak, továbbá ezeknek legitim bizonyítékokon kell alapulniuk, bármiféle politikai befolyás kizárásával; úgy véli, hogy az Oroszországi Föderációnak – amely tagja az Európa Tanácsnak és az EBESZ-nek – tiszteletben kell tartania az általa aláírt kötelezettségvállalásokat;

| 12. | felhívja a Tanácsot, hogy állítsa össze az Eston Kohver, Nagyija Szavcsenko, Oleg Szencov és Olekszandr Kolcsenko elfogásáért, törvénytelen fogva tartásáért és elítéléséért felelős hivatalos személyek névsorát, e személyek ellen léptessen érvénybe uniós vízumtilalmat, valamint fagyassza be az esetlegesen általuk vagy közvetlen családtagjaik által az Európai Unióban birtokolt pénzügyi javakat; |
| --- | --- |

12.

felhívja a Tanácsot, hogy állítsa össze az Eston Kohver, Nagyija Szavcsenko, Oleg Szencov és Olekszandr Kolcsenko elfogásáért, törvénytelen fogva tartásáért és elítéléséért felelős hivatalos személyek névsorát, e személyek ellen léptessen érvénybe uniós vízumtilalmat, valamint fagyassza be az esetlegesen általuk vagy közvetlen családtagjaik által az Európai Unióban birtokolt pénzügyi javakat;

| 13. | felszólít az emberi jogok megsértése eseteinek megerősített és folyamatos monitorozására Oroszországban és az Oroszország által jelenleg annektált területeken; kifejezi mély aggodalmát az emberi jogok állapotának romlása miatt, és felszólítja az orosz hatóságokat, hogy tartsák tiszteletben ezeket a jogokat – ideértve a véleménynyilvánításhoz, a társuláshoz, a gyülekezéshez és a jogállamisághoz való jogot – mind Oroszországban, mind a törvénytelenül annektált Krímben; megállapítja, hogy Oroszország továbbra is megsérti az Emberi Jogok Európai Egyezményét; |
| --- | --- |

13.

felszólít az emberi jogok megsértése eseteinek megerősített és folyamatos monitorozására Oroszországban és az Oroszország által jelenleg annektált területeken; kifejezi mély aggodalmát az emberi jogok állapotának romlása miatt, és felszólítja az orosz hatóságokat, hogy tartsák tiszteletben ezeket a jogokat – ideértve a véleménynyilvánításhoz, a társuláshoz, a gyülekezéshez és a jogállamisághoz való jogot – mind Oroszországban, mind a törvénytelenül annektált Krímben; megállapítja, hogy Oroszország továbbra is megsérti az Emberi Jogok Európai Egyezményét;

| 14. | sürgeti az Európai Tanács elnökét és az alelnököt/főképviselőt, hogy dolgozzanak ki átfogó politikai stratégiát, amely révén az EU újra magához ragadhatja a kezdeményezést, és kezdeményező politikát folytathat Oroszország irányában; |
| --- | --- |

14.

sürgeti az Európai Tanács elnökét és az alelnököt/főképviselőt, hogy dolgozzanak ki átfogó politikai stratégiát, amely révén az EU újra magához ragadhatja a kezdeményezést, és kezdeményező politikát folytathat Oroszország irányában;

| 15. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Európa Tanácsnak, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetnek, valamint az Oroszországi Föderáció elnökének, kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

15.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Európa Tanácsnak, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetnek, valamint az Oroszországi Föderáció elnökének, kormányának és parlamentjének.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0074.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0006.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0186.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0225.

(5)  HL C 68. E, 2014.3.7., 13. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0284.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0253.

(8)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0039.

(9)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0258.

(10)  CCPR/C/RUS/7.

(11)  CCPR/C/SR.3136 és 3137.

---

| 22.9.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/202 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/202

---

P8_TA(2015)0315

Angola

Az Európai Parlament 2015. szeptember 10-i állásfoglalása Angoláról (2015/2839(RSP))

(2017/C 316/21)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel Angoláról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel Angoláról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosa szóvivőjének Angoláról szóló, 2015. május 12-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosa szóvivőjének Angoláról szóló, 2015. május 12-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Angola és az Európai Unió közötti első miniszteri találkozó után 2014. október 17-én kiadott közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Angola és az Európai Unió közötti első miniszteri találkozó után 2014. október 17-én kiadott közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel a 2012. július 23-i„Angola–EU közös előrelépés” című dokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. július 23-i„Angola–EU közös előrelépés” című dokumentumra,

| — | tekintettel az emberi jogi jogvédőkről, valamint a véleménynyilvánítás szabadságáról szóló uniós iránymutatásokra; |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogi jogvédőkről, valamint a véleménynyilvánítás szabadságáról szóló uniós iránymutatásokra;

| — | tekintettel az uniós iránymutatások tizedik évfordulója alkalmából született, 2014. júniusi tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós iránymutatások tizedik évfordulója alkalmából született, 2014. júniusi tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az EUSZ 21. cikkére és az emberi jogokra vonatkozó uniós stratégiai keretre, melyben az EU kötelezettséget vállal arra, hogy „a jövőben is teljes erővel ki fog állni azok mellett, akik a szabadságnak, a demokráciának és az emberi jogoknak a világ bármely részén érvényt kívánnak szerezni”; |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUSZ 21. cikkére és az emberi jogokra vonatkozó uniós stratégiai keretre, melyben az EU kötelezettséget vállal arra, hogy „a jövőben is teljes erővel ki fog állni azok mellett, akik a szabadságnak, a demokráciának és az emberi jogoknak a világ bármely részén érvényt kívánnak szerezni”;

| — | tekintettel a 2000 júniusában aláírt cotonoui partnerségi megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2000 júniusában aláírt cotonoui partnerségi megállapodásra,

| — | tekintettel az 1948. évi Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és az 1966. évi Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1948. évi Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és az 1966. évi Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel az emberi jogok és a népek jogainak afrikai chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és a népek jogainak afrikai chartájára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel az utóbbi hónapokban az angolai kormány fokozta a tekintélyének bármilyen vélelmezett megkérdőjelezésére irányuló fellépések eltiprását, ezzel megsértve az angolai alkotmányban foglalt emberi jogokat; mivel Angolában továbbra sem tartják tiszteletben a gyülekezési és egyesülési szabadságot, és fokozódik az aggodalom, hogy az emberi jogi aktivisták letartóztatása és az ellenük indított eljárások mögött a katonaság és a titkosszolgálatok állnak; |
| --- | --- |

A.

mivel az utóbbi hónapokban az angolai kormány fokozta a tekintélyének bármilyen vélelmezett megkérdőjelezésére irányuló fellépések eltiprását, ezzel megsértve az angolai alkotmányban foglalt emberi jogokat; mivel Angolában továbbra sem tartják tiszteletben a gyülekezési és egyesülési szabadságot, és fokozódik az aggodalom, hogy az emberi jogi aktivisták letartóztatása és az ellenük indított eljárások mögött a katonaság és a titkosszolgálatok állnak;

| B. | mivel 2015. március 14-én elfogatóparancs nélkül letartóztatták José Marcos Mavungo emberi jogi aktivistát, 2015. augusztus 28-án pedig António Nito ügyész 12 év börtönbüntetést kért Mavungóra az angolai Cabinda tartomány bíróságától felkelés szításának vádjával annak ellenére, hogy nem mutattak be bizonyítékot bűncselekmény elkövetéséről; |
| --- | --- |

B.

mivel 2015. március 14-én elfogatóparancs nélkül letartóztatták José Marcos Mavungo emberi jogi aktivistát, 2015. augusztus 28-án pedig António Nito ügyész 12 év börtönbüntetést kért Mavungóra az angolai Cabinda tartomány bíróságától felkelés szításának vádjával annak ellenére, hogy nem mutattak be bizonyítékot bűncselekmény elkövetéséről;

| C. | mivel Arão Bula Tempo ügyvédet ugyanezen a napon tartóztatták le ugyanazon tiltakozó megmozdulás megszervezésében való részvétel miatt; mivel az izgatással vádolt Arão Bula Tempót a bírósági eljárás idejére 2015. május 13-án szabadon engedték; |
| --- | --- |

C.

mivel Arão Bula Tempo ügyvédet ugyanezen a napon tartóztatták le ugyanazon tiltakozó megmozdulás megszervezésében való részvétel miatt; mivel az izgatással vádolt Arão Bula Tempót a bírósági eljárás idejére 2015. május 13-án szabadon engedték;

| D. | mivel Rafael Marques újságírót és emberi jogi aktivistát 2015. május 28-án hat havi elzárásra ítélték, és az ítélet végrehajtását két évre felfüggesztették, amiért 2011-ben közzétette a „Véres gyémántok: Korrupció és emberkínzás Angolában” című könyvet, amely a Lundas régióban található gyémántmezőkön a biztonsági őrök és katonák által állítólag elkövetett több mint 100 gyilkosságot és több száz kínzási esetet részletez; mivel a Marques által az emberi jogok Lundas régióbeli megsértésével kapcsolatban benyújtott panaszokat a nyomozás során nem vizsgálták; |
| --- | --- |

D.

mivel Rafael Marques újságírót és emberi jogi aktivistát 2015. május 28-án hat havi elzárásra ítélték, és az ítélet végrehajtását két évre felfüggesztették, amiért 2011-ben közzétette a „Véres gyémántok: Korrupció és emberkínzás Angolában” című könyvet, amely a Lundas régióban található gyémántmezőkön a biztonsági őrök és katonák által állítólag elkövetett több mint 100 gyilkosságot és több száz kínzási esetet részletez; mivel a Marques által az emberi jogok Lundas régióbeli megsértésével kapcsolatban benyújtott panaszokat a nyomozás során nem vizsgálták;

| E. | mivel 2015. június 20. és 24. között 15 ifjúsági aktivistát tartóztattak le egy magánjellegű politikai vitával kapcsolatban; mivel ezt követően 2015. június 30-án a 15 letartóztatott aktivistával való állítólagos kapcsolata miatt letartóztatták Zenóbio Lázaro Muhondo Zumba századost; |
| --- | --- |

E.

mivel 2015. június 20. és 24. között 15 ifjúsági aktivistát tartóztattak le egy magánjellegű politikai vitával kapcsolatban; mivel ezt követően 2015. június 30-án a 15 letartóztatott aktivistával való állítólagos kapcsolata miatt letartóztatták Zenóbio Lázaro Muhondo Zumba századost;

| F. | mivel e fogva tartottak mindegyikét jogellenesen és önkényesen tartóztatták le, és lázadással és az elnök és más kormánytagok ellen irányuló államcsínyre tett kísérlettel vádolták meg; |
| --- | --- |

F.

mivel e fogva tartottak mindegyikét jogellenesen és önkényesen tartóztatták le, és lázadással és az elnök és más kormánytagok ellen irányuló államcsínyre tett kísérlettel vádolták meg;

| G. | mivel a 15 aktivista előzetes letartóztatásban van, hivatalosan nem emeltek ellenük vádat, és nem férnek hozzá maradéktalanul jogi tanácshoz és családtagjaik sem látogathatják őket, akik próbálnak élelmiszert vinni nekik, továbbá magánzárkában tartják őket; |
| --- | --- |

G.

mivel a 15 aktivista előzetes letartóztatásban van, hivatalosan nem emeltek ellenük vádat, és nem férnek hozzá maradéktalanul jogi tanácshoz és családtagjaik sem látogathatják őket, akik próbálnak élelmiszert vinni nekik, továbbá magánzárkában tartják őket;

| H. | mivel a letartóztatott aktivisták otthonaiban házkutatási parancs nélkül végeztek a hatóságok házkutatást; mivel a jelentések szerint fizikai és pszichológiai kínzásnak, valamint halálos fenyegetéseknek vetették alá őket; |
| --- | --- |

H.

mivel a letartóztatott aktivisták otthonaiban házkutatási parancs nélkül végeztek a hatóságok házkutatást; mivel a jelentések szerint fizikai és pszichológiai kínzásnak, valamint halálos fenyegetéseknek vetették alá őket;

| I. | mivel a hatóságok megfenyegetik a fiatal fogva tartottak édesanyjait, akik szervezkedni kezdtek, és mivel a hatalmon lévő MPLA párt megakadályozta a fogva tartottak szabadon bocsátását követelő támogatók demonstrációját; mivel a foglyok rokonai által 2015. augusztus 8-án Luandában tartott békés demonstrációt a biztonsági erők a helyszínen megtámadták, és erőszakkal leverték; |
| --- | --- |

I.

mivel a hatóságok megfenyegetik a fiatal fogva tartottak édesanyjait, akik szervezkedni kezdtek, és mivel a hatalmon lévő MPLA párt megakadályozta a fogva tartottak szabadon bocsátását követelő támogatók demonstrációját; mivel a foglyok rokonai által 2015. augusztus 8-án Luandában tartott békés demonstrációt a biztonsági erők a helyszínen megtámadták, és erőszakkal leverték;

| J. | mivel 2015 júliusában ideiglenesen őrizetbe vettek négy emberi jogi jogvédőt és a Radio Deutsche Welle tudósítóját azzal a váddal, hogy a börtönben akartak politizálni, amikor más aktivistákat látogattak meg Luanda tartomány egyik börtönében; |
| --- | --- |

J.

mivel 2015 júliusában ideiglenesen őrizetbe vettek négy emberi jogi jogvédőt és a Radio Deutsche Welle tudósítóját azzal a váddal, hogy a börtönben akartak politizálni, amikor más aktivistákat látogattak meg Luanda tartomány egyik börtönében;

| K. | mivel az angolai alkotmány elismeri a békés tiltakozáshoz való jogot, az egyesülési jogot és a véleménynyilvánításhoz való jogot; |
| --- | --- |

K.

mivel az angolai alkotmány elismeri a békés tiltakozáshoz való jogot, az egyesülési jogot és a véleménynyilvánításhoz való jogot;

| L. | mivel a beszámolók szerint 2015 áprilisában a rendőri erők Huambóban legyilkolták a Luz do Mundo vallási szekta követőit; mivel a különböző forrásokból származó adatok néhány tucattól több ezerig terjedő halálos áldozatról, továbbá rendeget lakóhelyét elhagyni kényszerült személyről számolnak be; mivel a kormánynak hónapokig nem sikerült a sürgős független vizsgálatot levezetnie, miközben hevesen tagadta a magas számokat; mivel az ombudsman jelenleg készít jelentést az eseményekről; |
| --- | --- |

L.

mivel a beszámolók szerint 2015 áprilisában a rendőri erők Huambóban legyilkolták a Luz do Mundo vallási szekta követőit; mivel a különböző forrásokból származó adatok néhány tucattól több ezerig terjedő halálos áldozatról, továbbá rendeget lakóhelyét elhagyni kényszerült személyről számolnak be; mivel a kormánynak hónapokig nem sikerült a sürgős független vizsgálatot levezetnie, miközben hevesen tagadta a magas számokat; mivel az ombudsman jelenleg készít jelentést az eseményekről;

| M. | mivel az ENSZ emberi jogi főbiztosa az incidens nemzetközi kivizsgálására szólított fel, ami arra indította a kormányt, hogy nyílt igazságügyi vizsgálatot indítson; |
| --- | --- |

M.

mivel az ENSZ emberi jogi főbiztosa az incidens nemzetközi kivizsgálására szólított fel, ami arra indította a kormányt, hogy nyílt igazságügyi vizsgálatot indítson;

| N. | mivel az angolai kormány a nem hivatalos településeken élő személyek – köztük a várandós és kisgyermekes nők – eltávolítása és az utcai kereskedők felszámolása érdekében Luandában és más városokban fokozta a tömeges és a kisebb volumenű erőszakos kilakoltatásokat; |
| --- | --- |

N.

mivel az angolai kormány a nem hivatalos településeken élő személyek – köztük a várandós és kisgyermekes nők – eltávolítása és az utcai kereskedők felszámolása érdekében Luandában és más városokban fokozta a tömeges és a kisebb volumenű erőszakos kilakoltatásokat;

| O. | mivel 2015 márciusában új jogszabályt vezettek be, ami fokozott ellenőrzést tesz lehetővé a nem kormányzati szervezetek felett; |
| --- | --- |

O.

mivel 2015 márciusában új jogszabályt vezettek be, ami fokozott ellenőrzést tesz lehetővé a nem kormányzati szervezetek felett;

| P. | mivel a civil társadalom többször leleplezte az uralkodó elit korrupciója, a természeti erőforrások ezen elit általi kimerítése és hűtlen kezelése, valamint a status quo-t fenyegető és azt leleplezőkkel szemben elkövetett emberi jogi visszaélések közötti kapcsolatot; |
| --- | --- |

P.

mivel a civil társadalom többször leleplezte az uralkodó elit korrupciója, a természeti erőforrások ezen elit általi kimerítése és hűtlen kezelése, valamint a status quo-t fenyegető és azt leleplezőkkel szemben elkövetett emberi jogi visszaélések közötti kapcsolatot;

| Q. | mivel az angolai kormány arra vonatkozó kötelezettségvállalásai ellenére, hogy fokozza a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseit, és tett is némi előrelépést, a Pénzügyi Akció Munkacsoport – egy 1989-ben a G7-ek kezdeményezésére létrehozott kormányközi szervezet, amely a pénzmosás elleni küzdelmet szolgáló politikák kidolgozásával foglalkozik – továbbra is stratégiai hiányosságokat állapít meg Angolának a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelmét szolgáló rendszerében; |
| --- | --- |

Q.

mivel az angolai kormány arra vonatkozó kötelezettségvállalásai ellenére, hogy fokozza a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseit, és tett is némi előrelépést, a Pénzügyi Akció Munkacsoport – egy 1989-ben a G7-ek kezdeményezésére létrehozott kormányközi szervezet, amely a pénzmosás elleni küzdelmet szolgáló politikák kidolgozásával foglalkozik – továbbra is stratégiai hiányosságokat állapít meg Angolának a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelmét szolgáló rendszerében;

| R. | mivel független jelentések szerint az olajból származó jövedelmet, amely a kormány fő bevételi forrása, nem fenntartható fejlesztésre vagy a helyi közösségekre fordították, míg az uralkodó elit meggazdagodott; |
| --- | --- |

R.

mivel független jelentések szerint az olajból származó jövedelmet, amely a kormány fő bevételi forrása, nem fenntartható fejlesztésre vagy a helyi közösségekre fordították, míg az uralkodó elit meggazdagodott;

| S. | mivel Angola hatalmas ásványi és kőolajtartalékokkal rendelkezik, és a világ egyik leggyorsabban növekvő gazdasága, különösen mióta a polgárháború véget ért; mivel gazdasági növekedése kiegyensúlyozatlan, és a nemzet vagyonának többsége a népesség aránytalanul kis hányadának kezében koncentrálódik; |
| --- | --- |

S.

mivel Angola hatalmas ásványi és kőolajtartalékokkal rendelkezik, és a világ egyik leggyorsabban növekvő gazdasága, különösen mióta a polgárháború véget ért; mivel gazdasági növekedése kiegyensúlyozatlan, és a nemzet vagyonának többsége a népesség aránytalanul kis hányadának kezében koncentrálódik;

| T. | mivel a kőolajból származó bevételek gyors visszaesését követően az országban fellépő gazdasági válság valószínűleg további társadalmi feszültségeket és kormányellenes tiltakozásokat gerjeszt; |
| --- | --- |

T.

mivel a kőolajból származó bevételek gyors visszaesését követően az országban fellépő gazdasági válság valószínűleg további társadalmi feszültségeket és kormányellenes tiltakozásokat gerjeszt;

| U. | mivel 2014 októberében Angola megerősítette a politikai párbeszédre és együttműködésre tett kötelezettségvállalását az „EU–Angola közös előrelépés” dokumentumban rögzített megállapodás szerint, amely alapvető pillérként határozta meg a jó kormányzást, a demokráciát és az emberi jogokat; |
| --- | --- |

U.

mivel 2014 októberében Angola megerősítette a politikai párbeszédre és együttműködésre tett kötelezettségvállalását az „EU–Angola közös előrelépés” dokumentumban rögzített megállapodás szerint, amely alapvető pillérként határozta meg a jó kormányzást, a demokráciát és az emberi jogokat;

| V. | mivel az EU és Angola között létrejött Cotonoui Megállapodás 8. cikke szerint a jó kormányzással és az emberi jogokkal kapcsolatos információcserére hivatalos politikai párbeszéd keretében kerül sor, legalább évente egyszer, a 2012-es „EU–Angola közös előrelépés” dokumentum keretei között; |
| --- | --- |

V.

mivel az EU és Angola között létrejött Cotonoui Megállapodás 8. cikke szerint a jó kormányzással és az emberi jogokkal kapcsolatos információcserére hivatalos politikai párbeszéd keretében kerül sor, legalább évente egyszer, a 2012-es „EU–Angola közös előrelépés” dokumentum keretei között;

| 1. | mély aggodalmát fejezi ki az emberi jogok, alapvető jogok és a demokratikus tér tekintetében Angolában tapasztalható helyzet gyors romlása, valamint a biztonsági erők által elkövetett súlyos visszaélések és az igazságszolgáltatás függetlenségének hiánya miatt; |
| --- | --- |

1.

mély aggodalmát fejezi ki az emberi jogok, alapvető jogok és a demokratikus tér tekintetében Angolában tapasztalható helyzet gyors romlása, valamint a biztonsági erők által elkövetett súlyos visszaélések és az igazságszolgáltatás függetlenségének hiánya miatt;

| 2. | felhívja az angolai hatóságokat, hogy azonnal és feltétel nélkül bocsássák szabadon az összes emberi jogi aktivistát, köztük Marcus Mavungót és a 2015 júniusában letartóztatott 15+1 aktivistát, és ejtsenek ellenük minden vádat; sürgeti továbbá minden más olyan aktivista, lelkiismereti fogoly, illetve politikai ellenfél azonnali és feltétel nélküli szabadlábra helyezését, akit önkényesen és kizárólag politikai nézeteik, újságírói munkájuk vagy békés tevékenységekben való részvételük miatt tartóztattak le és tartanak fogva; |
| --- | --- |

2.

felhívja az angolai hatóságokat, hogy azonnal és feltétel nélkül bocsássák szabadon az összes emberi jogi aktivistát, köztük Marcus Mavungót és a 2015 júniusában letartóztatott 15+1 aktivistát, és ejtsenek ellenük minden vádat; sürgeti továbbá minden más olyan aktivista, lelkiismereti fogoly, illetve politikai ellenfél azonnali és feltétel nélküli szabadlábra helyezését, akit önkényesen és kizárólag politikai nézeteik, újságírói munkájuk vagy békés tevékenységekben való részvételük miatt tartóztattak le és tartanak fogva;

| 3. | sürgeti a hatóságokat annak biztosítására, hogy a kínzás vagy a rossz bánásmód semmilyen formáját ne alkalmazzák a fogva tartottakkal szemben, és garantálják számukra a teljes körű védelmet és a hozzátartozókkal és az ügyvédekkel való kapcsolattartás lehetőségét; |
| --- | --- |

3.

sürgeti a hatóságokat annak biztosítására, hogy a kínzás vagy a rossz bánásmód semmilyen formáját ne alkalmazzák a fogva tartottakkal szemben, és garantálják számukra a teljes körű védelmet és a hozzátartozókkal és az ügyvédekkel való kapcsolattartás lehetőségét;

| 4. | felhívja az angolai hatóságokat, hogy haladéktalanul vessenek véget a rendőrség és a biztonsági erők által alkalmazott önkényes letartóztatás, jogszerűtlen őrizetbe vétel és kínzás gyakorlatának; ismételten leszögezi, hogy végre kell hajtani a rendőrség és a biztonsági erők által elkövetett emberi jogi jogsértések, köztük kínzások azonnali, pártatlan és alapos vizsgálatát, és az elkövetőket bíróság elé kell állítani; |
| --- | --- |

4.

felhívja az angolai hatóságokat, hogy haladéktalanul vessenek véget a rendőrség és a biztonsági erők által alkalmazott önkényes letartóztatás, jogszerűtlen őrizetbe vétel és kínzás gyakorlatának; ismételten leszögezi, hogy végre kell hajtani a rendőrség és a biztonsági erők által elkövetett emberi jogi jogsértések, köztük kínzások azonnali, pártatlan és alapos vizsgálatát, és az elkövetőket bíróság elé kell állítani;

| 5. | mély aggodalmát fejezi ki a véleménynyilvánítás szabadsága és a sajtószabadság, a békés gyülekezés és egyesülés szabadsága korlátozására irányuló folyamatos kísérletek, valamint e szabadságok hatóságok általi növekvő megsértése miatt, és felhívja az angolai hatóságokat, hogy biztosítsák e szabadságok azonnali és feltétel nélküli védelmét; felhívja továbbá őket, hogy maradéktalanul hajtsák végre az ENSZ Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában, az emberi jogok és a népek jogainak afrikai chartájában és az Angola által ratifikált egyéb nemzetközi és regionális emberi jogi eszközökben foglalt rendelkezéseket; |
| --- | --- |

5.

mély aggodalmát fejezi ki a véleménynyilvánítás szabadsága és a sajtószabadság, a békés gyülekezés és egyesülés szabadsága korlátozására irányuló folyamatos kísérletek, valamint e szabadságok hatóságok általi növekvő megsértése miatt, és felhívja az angolai hatóságokat, hogy biztosítsák e szabadságok azonnali és feltétel nélküli védelmét; felhívja továbbá őket, hogy maradéktalanul hajtsák végre az ENSZ Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában, az emberi jogok és a népek jogainak afrikai chartájában és az Angola által ratifikált egyéb nemzetközi és regionális emberi jogi eszközökben foglalt rendelkezéseket;

| 6. | kéri az EU luandai küldöttségét, hogy konkrét és látható lépéseken keresztül, ezen belül különösen a bírósági tárgyalások megfigyelése, az emberi jogi aktivistáknak, ügyvédeiknek és családtagjaiknak nyújtott politikai és anyagi támogatás, valamint az emberi jogok területén az Uniónak és tagállamainak az angolai hatóságokkal a kapcsolatok minden szintjén – a legmagasabb szintet is beleértve – folytatott rendszeres párbeszéd révén teljesítse az EKSZ-nek az emberi jogi aktivisták világszerte történő támogatására és védelmére irányuló kötelezettségvállalását; kéri továbbá a küldöttséget, hogy fokozza az angolai kormánnyal folytatott politikai párbeszédet minden politikai, kereskedelmi és fejlesztési vonatkozásban annak biztosítására, hogy a kormány a 2014. októberi, 1. EU–Angola miniszteri találkozón tett ígéreteinek megfelelően betartsa nemzeti és nemzetközi emberi jogi kötelezettségvállalásait; sürgeti, hogy ennek érdekében a küldöttség az összes megfelelő eszközt vegye igénybe, a demokrácia és az emberi jogok európai eszközét is beleértve; |
| --- | --- |

6.

kéri az EU luandai küldöttségét, hogy konkrét és látható lépéseken keresztül, ezen belül különösen a bírósági tárgyalások megfigyelése, az emberi jogi aktivistáknak, ügyvédeiknek és családtagjaiknak nyújtott politikai és anyagi támogatás, valamint az emberi jogok területén az Uniónak és tagállamainak az angolai hatóságokkal a kapcsolatok minden szintjén – a legmagasabb szintet is beleértve – folytatott rendszeres párbeszéd révén teljesítse az EKSZ-nek az emberi jogi aktivisták világszerte történő támogatására és védelmére irányuló kötelezettségvállalását; kéri továbbá a küldöttséget, hogy fokozza az angolai kormánnyal folytatott politikai párbeszédet minden politikai, kereskedelmi és fejlesztési vonatkozásban annak biztosítására, hogy a kormány a 2014. októberi, 1. EU–Angola miniszteri találkozón tett ígéreteinek megfelelően betartsa nemzeti és nemzetközi emberi jogi kötelezettségvállalásait; sürgeti, hogy ennek érdekében a küldöttség az összes megfelelő eszközt vegye igénybe, a demokrácia és az emberi jogok európai eszközét is beleértve;

| 7. | felhívja az Uniót és a tagállamokat, hogy ismerjék el az angolai hatóságok magas szintű korrupcióját, ami komolyan veszélyezteti az emberi jogok tiszteletben tartását és a fejlődést, Angolával fenntartott minden kapcsolatukban alkalmazzák az emberi jogi megközelítés eszközkészletének elveit, és vizsgálják felül az ország 11. EFA szerinti nemzeti indikatív programjának központi szektorait; |
| --- | --- |

7.

felhívja az Uniót és a tagállamokat, hogy ismerjék el az angolai hatóságok magas szintű korrupcióját, ami komolyan veszélyezteti az emberi jogok tiszteletben tartását és a fejlődést, Angolával fenntartott minden kapcsolatukban alkalmazzák az emberi jogi megközelítés eszközkészletének elveit, és vizsgálják felül az ország 11. EFA szerinti nemzeti indikatív programjának központi szektorait;

| 8. | sajnálja, hogy a 2007-es nemzeti felmérés és egy nagyszabású aknamentesítési cselekvési program befejezése ellenére még mindig nem lehet biztosan felmérni a gyalogsági aknák/háborús robbanóanyag-maradványok veszélyének mértékét; sürgeti az Uniót, hogy kövesse nyomon, ellenőrizze és értékelje a támogatások hatékony felhasználását, és gondoskodjon arról, hogy az előirányzott költségvetést hatékony és célzott módon használják fel az ország megfelelő aknamentesítése érdekében; |
| --- | --- |

8.

sajnálja, hogy a 2007-es nemzeti felmérés és egy nagyszabású aknamentesítési cselekvési program befejezése ellenére még mindig nem lehet biztosan felmérni a gyalogsági aknák/háborús robbanóanyag-maradványok veszélyének mértékét; sürgeti az Uniót, hogy kövesse nyomon, ellenőrizze és értékelje a támogatások hatékony felhasználását, és gondoskodjon arról, hogy az előirányzott költségvetést hatékony és célzott módon használják fel az ország megfelelő aknamentesítése érdekében;

| 9. | sürgeti Angola igazságügyi hatóságait, hogy vívják ki függetlenségüket a politikai eszközzé tételükre irányuló bármilyen törekvéssel szemben, és biztosítsák a jogi eszközök által elismert jogok, például az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés vagy a tisztességes bírósági eljáráshoz való jog védelmét; |
| --- | --- |

9.

sürgeti Angola igazságügyi hatóságait, hogy vívják ki függetlenségüket a politikai eszközzé tételükre irányuló bármilyen törekvéssel szemben, és biztosítsák a jogi eszközök által elismert jogok, például az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés vagy a tisztességes bírósági eljáráshoz való jog védelmét;

| 10. | sürgeti az angolai kormányt, hogy folytasson sürgős, átlátható és hiteles vizsgálatot a huambói mészárlás ügyében, és nyújtson támogatást a lakóhelyüket elhagyni kényszerült túlélőknek; megismétli az ENSZ nemzetközi és független kiegészítő vizsgálatra irányuló felhívását; |
| --- | --- |

10.

sürgeti az angolai kormányt, hogy folytasson sürgős, átlátható és hiteles vizsgálatot a huambói mészárlás ügyében, és nyújtson támogatást a lakóhelyüket elhagyni kényszerült túlélőknek; megismétli az ENSZ nemzetközi és független kiegészítő vizsgálatra irányuló felhívását;

| 11. | továbbra is aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy nem került sor a nők és gyermekek elleni erőszak leküzdésére irányuló intézkedések végrehajtására; felhívja a hatóságokat, hogy erősítsék a káros hagyományos gyakorlatok, például a boszorkánysággal vádolt gyermekek stigmatizálása elleni fellépést; |
| --- | --- |

11.

továbbra is aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy nem került sor a nők és gyermekek elleni erőszak leküzdésére irányuló intézkedések végrehajtására; felhívja a hatóságokat, hogy erősítsék a káros hagyományos gyakorlatok, például a boszorkánysággal vádolt gyermekek stigmatizálása elleni fellépést;

| 12. | emlékeztet az Angola által a Cotonoui Megállapodás keretében tett azon kötelezettségvállalásra, hogy tiszteletben tartja a demokráciát, a jogállamiságot és az emberi jogi alapelveket, köztük a véleménynyilvánítás szabadságát, a média szabadságát, a jó kormányzást és a politikusi tisztségek átláthatóságát; sürgeti az angolai kormányt, hogy a Cotonoui Megállapodás 11. cikkének b) bekezdésével, 96. és 97. cikkével összhangban szerezzen érvényt e rendelkezéseknek, ennek hiányában pedig arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a Cotonoui Megállapodás 8., 9. és 96. cikke alapján indítsa meg a vonatkozó eljárást; |
| --- | --- |

12.

emlékeztet az Angola által a Cotonoui Megállapodás keretében tett azon kötelezettségvállalásra, hogy tiszteletben tartja a demokráciát, a jogállamiságot és az emberi jogi alapelveket, köztük a véleménynyilvánítás szabadságát, a média szabadságát, a jó kormányzást és a politikusi tisztségek átláthatóságát; sürgeti az angolai kormányt, hogy a Cotonoui Megállapodás 11. cikkének b) bekezdésével, 96. és 97. cikkével összhangban szerezzen érvényt e rendelkezéseknek, ennek hiányában pedig arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a Cotonoui Megállapodás 8., 9. és 96. cikke alapján indítsa meg a vonatkozó eljárást;

| 13. | sürgeti az Uniót és a tagállamokat, hogy gondoskodjanak valamennyi természeti erőforrás, köztük a kőolaj kereskedelmének átláthatóságáról, és különösen maradéktalanul hajtsák végre és kövessék nyomon az országonkénti jelentéstételre vonatkozó hatályos jogszabályokat; felszólítja az angolai hatóságokat és a külföldi vállalatokat, hogy járuljanak hozzá a nyersanyag-kitermelő ágazat feletti kormányzati ellenőrzés megerősítéséhez azáltal, hogy végrehajtják a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezést, és hogy vizsgálják felül a kimberley-i folyamat végrehajtását; felhívja továbbá az angolai kormányt, hogy nyújtson be tervet a Nyílt Kormányzati Együttműködéshez való csatlakozásra, és ezt követően határozzon meg konkrét tervet a korrupció elleni küzdelem, az átláthatóság növelése és a nyilvános elszámoltathatóság érdekében; |
| --- | --- |

13.

sürgeti az Uniót és a tagállamokat, hogy gondoskodjanak valamennyi természeti erőforrás, köztük a kőolaj kereskedelmének átláthatóságáról, és különösen maradéktalanul hajtsák végre és kövessék nyomon az országonkénti jelentéstételre vonatkozó hatályos jogszabályokat; felszólítja az angolai hatóságokat és a külföldi vállalatokat, hogy járuljanak hozzá a nyersanyag-kitermelő ágazat feletti kormányzati ellenőrzés megerősítéséhez azáltal, hogy végrehajtják a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezést, és hogy vizsgálják felül a kimberley-i folyamat végrehajtását; felhívja továbbá az angolai kormányt, hogy nyújtson be tervet a Nyílt Kormányzati Együttműködéshez való csatlakozásra, és ezt követően határozzon meg konkrét tervet a korrupció elleni küzdelem, az átláthatóság növelése és a nyilvános elszámoltathatóság érdekében;

| 14. | bátorítja az EU és az USA közötti együttműködést és koordinációt a Dodd–Frank törvény 1504. szakaszának végrehajtása tekintetében; |
| --- | --- |

14.

bátorítja az EU és az USA közötti együttműködést és koordinációt a Dodd–Frank törvény 1504. szakaszának végrehajtása tekintetében;

| 15. | felhívja a tagállamok közigazgatását és felügyeleti hatóságait, hogy fokozzák éberségüket a pénzmosás elleni európai jogszabályok betartásával, ezen belül a kellő gondosságra vonatkozó normatív elvekkel és a megfelelő kockázatelemzéssel kapcsolatban, különösen az Angolából származó politikai közszereplők részvétele esetén; |
| --- | --- |

15.

felhívja a tagállamok közigazgatását és felügyeleti hatóságait, hogy fokozzák éberségüket a pénzmosás elleni európai jogszabályok betartásával, ezen belül a kellő gondosságra vonatkozó normatív elvekkel és a megfelelő kockázatelemzéssel kapcsolatban, különösen az Angolából származó politikai közszereplők részvétele esetén;

| 16. | üdvözli, hogy az angolai kormány elismerte a földkisajátítások esetén nyújtott kompenzációval kapcsolatos problémákat, és üdvözli azokat a médiabeszámolókat, amelyek azt sugallják, hogy javulnak az elosztási és kompenzációs mechanizmusok; bátorítja a kormányt, hogy folytassa ez irányú erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

16.

üdvözli, hogy az angolai kormány elismerte a földkisajátítások esetén nyújtott kompenzációval kapcsolatos problémákat, és üdvözli azokat a médiabeszámolókat, amelyek azt sugallják, hogy javulnak az elosztási és kompenzációs mechanizmusok; bátorítja a kormányt, hogy folytassa ez irányú erőfeszítéseit;

| 17. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Afrikai Uniónak, az Emberi Jogok és a Népek Jogai Afrikai Bizottságának, a Dél-afrikai Fejlesztési Közösség térségébe tartozó országok kormányainak, Angola elnökének és parlamentjének, az USA kormányának, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának és az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek. |
| --- | --- |

17.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Afrikai Uniónak, az Emberi Jogok és a Népek Jogai Afrikai Bizottságának, a Dél-afrikai Fejlesztési Közösség térségébe tartozó országok kormányainak, Angola elnökének és parlamentjének, az USA kormányának, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának és az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek.

---

| 22.9.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/207 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/207

---

P8_TA(2015)0316

Azerbajdzsán

Az Európai Parlament 2015. szeptember 10-i állásfoglalása Azerbajdzsánról (2015/2840(RSP))

(2017/C 316/22)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Azerbajdzsánról szóló, és különösen az emberi jogokra és a jogállamiságra vonatkozó korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Azerbajdzsánról szóló, és különösen az emberi jogokra és a jogállamiságra vonatkozó korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az EU és Azerbajdzsán közötti hivatalos kapcsolatra, amely 1999-ben kezdődött, és amely az európai szomszédságpolitika (ENP) cselekvési tervének végrehajtásában, a keleti partnerség létrehozásában, az EU–Azerbajdzsán társulási megállapodásról folyó tárgyalásokban és Azerbajdzsánnak az Euronest Parlamenti Közgyűlésen való részvételében nyilvánul meg, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Azerbajdzsán közötti hivatalos kapcsolatra, amely 1999-ben kezdődött, és amely az európai szomszédságpolitika (ENP) cselekvési tervének végrehajtásában, a keleti partnerség létrehozásában, az EU–Azerbajdzsán társulási megállapodásról folyó tárgyalásokban és Azerbajdzsánnak az Euronest Parlamenti Közgyűlésen való részvételében nyilvánul meg,

| — | tekintettel az európai szomszédságpolitika 2014-es azerbajdzsáni végrehajtásáról szóló 2015. március 25-i eredményjelentésre (SWD(2015)0064), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szomszédságpolitika 2014-es azerbajdzsáni végrehajtásáról szóló 2015. március 25-i eredményjelentésre (SWD(2015)0064),

| — | tekintettel az EU–Azerbajdzsán európai szomszédságpolitikai cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Azerbajdzsán európai szomszédságpolitikai cselekvési tervre,

| — | tekintettel az Európai Tanács elnöke, Donald Tusk által 2015. július 22-én az Ilham Alijev azeri elnökkel tartott találkozót követően tett észrevételekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács elnöke, Donald Tusk által 2015. július 22-én az Ilham Alijev azeri elnökkel tartott találkozót követően tett észrevételekre,

| — | tekintettel az az EU emberi jogi különleges képviselője, Sztávrosz Lambrinídisz 2015. február 23. és 26. közötti bakui látogatására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az az EU emberi jogi különleges képviselője, Sztávrosz Lambrinídisz 2015. február 23. és 26. közötti bakui látogatására,

| — | tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosa, Zeid Raad el-Husszein 2015. szeptember 8-i nyilatkozatára, amelyben elítéli, hogy Azerbajdzsánban folyamatosan elnyomják a civil társadalmat és a független véleményeket, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosa, Zeid Raad el-Husszein 2015. szeptember 8-i nyilatkozatára, amelyben elítéli, hogy Azerbajdzsánban folyamatosan elnyomják a civil társadalmat és a független véleményeket,

| — | tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, Federica Mogherini, valamint Johannes Hahn biztos nyilatkozataira egyes vezető azeri újságírók és emberijog-védők közelmúltbeli letartóztatásáról, bebörtönzéséről, elítéléséről és meggyilkolásáról, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, Federica Mogherini, valamint Johannes Hahn biztos nyilatkozataira egyes vezető azeri újságírók és emberijog-védők közelmúltbeli letartóztatásáról, bebörtönzéséről, elítéléséről és meggyilkolásáról,

| — | tekintettel az Unió 2015. augusztus 19-én Bécsben, az EBESZ Állandó Tanácsának 1064., rendkívüli ülésén tett, az azerbajdzsáni emberi jogi helyzetről szóló nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió 2015. augusztus 19-én Bécsben, az EBESZ Állandó Tanácsának 1064., rendkívüli ülésén tett, az azerbajdzsáni emberi jogi helyzetről szóló nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Thorbjørn Jagland, az Európa Tanács főtitkára által Hadidzsa Iszmajilova ügyéről, Lejla Junusz, az azerbajdzsáni Béke és Demokrácia Intézet igazgatója és férje, Arif Junusz ügyéről, valamint Raszim Alijev azeri újságíró meggyilkolásáról a közelmúltban tett nyilatkozatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Thorbjørn Jagland, az Európa Tanács főtitkára által Hadidzsa Iszmajilova ügyéről, Lejla Junusz, az azerbajdzsáni Béke és Demokrácia Intézet igazgatója és férje, Arif Junusz ügyéről, valamint Raszim Alijev azeri újságíró meggyilkolásáról a közelmúltban tett nyilatkozatokra,

| — | tekintettel az EBESZ parlamenti közgyűlése által a 2015. július 5. és 9. közötti éves ülésén elfogadott Helsinki Nyilatkozatra, amely „elítéli, hogy az EBESZ-ben részt vevő számos államban politikai indíttatású vádak alapján egyes újságírókat és emberijog-védőket továbbra is üldöznek és bebörtönöznek, és aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az adózási és közigazgatási jogszabályokkal e cselekedetek igazolása érdekében folyamatos visszaélések történnek”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EBESZ parlamenti közgyűlése által a 2015. július 5. és 9. közötti éves ülésén elfogadott Helsinki Nyilatkozatra, amely „elítéli, hogy az EBESZ-ben részt vevő számos államban politikai indíttatású vádak alapján egyes újságírókat és emberijog-védőket továbbra is üldöznek és bebörtönöznek, és aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az adózási és közigazgatási jogszabályokkal e cselekedetek igazolása érdekében folyamatos visszaélések történnek”,

| — | tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének az azerbajdzsáni demokratikus intézmények működéséről 2015. június 23-án elfogadott határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének az azerbajdzsáni demokratikus intézmények működéséről 2015. június 23-án elfogadott határozatára,

| — | tekintettel az Európa Tanács Velencei Bizottságának 2014. december 15-i véleményére, amely megállapítja, hogy a nem kormányzati szervezetekre (NGO) vonatkozó törvény közelmúltbeli módosításai „tovább korlátozzák Azerbajdzsánban az NGO-k működését”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Velencei Bizottságának 2014. december 15-i véleményére, amely megállapítja, hogy a nem kormányzati szervezetekre (NGO) vonatkozó törvény közelmúltbeli módosításai „tovább korlátozzák Azerbajdzsánban az NGO-k működését”,

| — | tekintettel az emberi jogok védelmezőiről szóló uniós iránymutatásokra, valamint a Tanács 2014. június 23-i következtetéseire az iránymutatások tizedik évfordulójáról, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok védelmezőiről szóló uniós iránymutatásokra, valamint a Tanács 2014. június 23-i következtetéseire az iránymutatások tizedik évfordulójáról,

| — | tekintettel az emberi jogok védelmezőiről szóló, az ENSZ Közgyűlése által 1998. december 9-én elfogadott ENSZ-nyilatkozat rendelkezéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok védelmezőiről szóló, az ENSZ Közgyűlése által 1998. december 9-én elfogadott ENSZ-nyilatkozat rendelkezéseire,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel Azerbajdzsánban az elmúlt években folyamatosan romlott az általános emberi jogi helyzet, és egyre fokozódik a megfélemlítés és az elnyomás, valamint terjed a nem kormányzati szervezetek vezetői, az emberijog-védők, az újságírók és a civil társadalom egyéb képviselői elleni büntetőeljárások gyakorlata; |
| --- | --- |

A.

mivel Azerbajdzsánban az elmúlt években folyamatosan romlott az általános emberi jogi helyzet, és egyre fokozódik a megfélemlítés és az elnyomás, valamint terjed a nem kormányzati szervezetek vezetői, az emberijog-védők, az újságírók és a civil társadalom egyéb képviselői elleni büntetőeljárások gyakorlata;

| B. | mivel Hadidzsa Iszmajilova díjnyertes oknyomozó újságírót hűtlen kezelés, sikkasztás és adókijátszás vádjával hét és fél év börtönbüntetésre ítélték, miután az elnök családját érintő korrupciós ügyekről több cikke is megjelent; mivel Lejla és Arif Junusz emberijog-védőket többek között csalás és adókijátszás vádjával nyolc és fél év börtönbüntetésre ítélték egy olyan tárgyalás során, amely messze elmaradt a nemzetközi normáktól; mivel Raszul Dzsafarov ismert emberi jogi aktivistát és a nagy tiszteletnek örvendő Intigam Alijev emberi jogi ügyvédet hasonló vádak alapján, a jogszerű eljárást többszörösen sértő tárgyalást követően elítélték, és jelenleg egyikük hat éves és három hónapos, másikuk hét és fél éves börtönbüntetését tölti; mivel az azeri civil társadalom számos egyéb prominens tagja továbbra is börtönben van, többek között például Anar Mammadli, Rauf Mirkadirov, Ömar Mammadov, Tofik Jakublu, Ilgar Mammadov, Nidzsat Alijev, Araz Gulijev, Parviz Hasimli, Szejmur Hezi, Hilal Mammadov és Taleh Haszmammadov, és mivel e foglyok némelyikének egészségi állapota folyamatosan romlik; |
| --- | --- |

B.

mivel Hadidzsa Iszmajilova díjnyertes oknyomozó újságírót hűtlen kezelés, sikkasztás és adókijátszás vádjával hét és fél év börtönbüntetésre ítélték, miután az elnök családját érintő korrupciós ügyekről több cikke is megjelent; mivel Lejla és Arif Junusz emberijog-védőket többek között csalás és adókijátszás vádjával nyolc és fél év börtönbüntetésre ítélték egy olyan tárgyalás során, amely messze elmaradt a nemzetközi normáktól; mivel Raszul Dzsafarov ismert emberi jogi aktivistát és a nagy tiszteletnek örvendő Intigam Alijev emberi jogi ügyvédet hasonló vádak alapján, a jogszerű eljárást többszörösen sértő tárgyalást követően elítélték, és jelenleg egyikük hat éves és három hónapos, másikuk hét és fél éves börtönbüntetését tölti; mivel az azeri civil társadalom számos egyéb prominens tagja továbbra is börtönben van, többek között például Anar Mammadli, Rauf Mirkadirov, Ömar Mammadov, Tofik Jakublu, Ilgar Mammadov, Nidzsat Alijev, Araz Gulijev, Parviz Hasimli, Szejmur Hezi, Hilal Mammadov és Taleh Haszmammadov, és mivel e foglyok némelyikének egészségi állapota folyamatosan romlik;

| C. | mivel Lejla Junusz és Raszul Dzsafarov letartóztatásukat megelőzően egy prominens azeri emberijog-védőkből és szakértőkből álló csoport vezetői voltak, amely összeállított egy közel száz olyan azeri személyből álló listát, akik az Európa Tanács 2012-ben elfogadott meghatározása alapján mind politikai foglyoknak tekinthetők; |
| --- | --- |

C.

mivel Lejla Junusz és Raszul Dzsafarov letartóztatásukat megelőzően egy prominens azeri emberijog-védőkből és szakértőkből álló csoport vezetői voltak, amely összeállított egy közel száz olyan azeri személyből álló listát, akik az Európa Tanács 2012-ben elfogadott meghatározása alapján mind politikai foglyoknak tekinthetők;

| D. | mivel számos újságíró és civil társadalmi vezető folyamatos megfélemlítésnek és zaklatásnak van kitéve, többek között Emin Milli, a Mejdan televízió igazgatója, aki halálos fenyegetéseket kap és akinek családtagjait koholt vádak alapján letartóztatták, valamint az azerbajdzsáni Mejdan televíziócsatornánál dolgozó újságírók; mivel Emin Huszejnov, a Riporterek Szabadságáért és Biztonságáért Intézet (IRFS) alapítója és emberijog-védő Svájcba menekült, miután koholt vádak alapján elítélték, és megvonták tőle azerbajdzsáni állampolgárságát; |
| --- | --- |

D.

mivel számos újságíró és civil társadalmi vezető folyamatos megfélemlítésnek és zaklatásnak van kitéve, többek között Emin Milli, a Mejdan televízió igazgatója, aki halálos fenyegetéseket kap és akinek családtagjait koholt vádak alapján letartóztatták, valamint az azerbajdzsáni Mejdan televíziócsatornánál dolgozó újságírók; mivel Emin Huszejnov, a Riporterek Szabadságáért és Biztonságáért Intézet (IRFS) alapítója és emberijog-védő Svájcba menekült, miután koholt vádak alapján elítélték, és megvonták tőle azerbajdzsáni állampolgárságát;

| E. | mivel emberi jogi tevékenységeik kapcsán az említetteken kívül számos újságíró és civil társadalmi aktivista szembesül jogi eljárásokkal, utazási tilalommal, valamint a mozgási szabadságuk korlátozásával; mivel az azeri kormány a független csoportosulások ellen is szigorúan lép fel, a nem kormányzati szervezeteket szabályozó új, korlátozó jogszabályok révén; mivel e jogszabályok miatt számos csoportot ténylegesen fel kellett számolni, ugyanis bankszámláikat befagyasztották vagy finanszírozási forrásaikat – az adományozó szervektől érkező új támogatások engedélyezésének kormányzati elutasítását követően – elzárták; |
| --- | --- |

E.

mivel emberi jogi tevékenységeik kapcsán az említetteken kívül számos újságíró és civil társadalmi aktivista szembesül jogi eljárásokkal, utazási tilalommal, valamint a mozgási szabadságuk korlátozásával; mivel az azeri kormány a független csoportosulások ellen is szigorúan lép fel, a nem kormányzati szervezeteket szabályozó új, korlátozó jogszabályok révén; mivel e jogszabályok miatt számos csoportot ténylegesen fel kellett számolni, ugyanis bankszámláikat befagyasztották vagy finanszírozási forrásaikat – az adományozó szervektől érkező új támogatások engedélyezésének kormányzati elutasítását követően – elzárták;

| F. | mivel Baku központjában 2006 óta gyakorlatilag betiltották a békés demonstrációkat, és nemrégiben új, szigorúbb bírságokat és a bírósági eljárás nélküli fogva tartás hosszabb időszakait vezették be a nyilvános gyűlések szervezői és résztvevői esetében; |
| --- | --- |

F.

mivel Baku központjában 2006 óta gyakorlatilag betiltották a békés demonstrációkat, és nemrégiben új, szigorúbb bírságokat és a bírósági eljárás nélküli fogva tartás hosszabb időszakait vezették be a nyilvános gyűlések szervezői és résztvevői esetében;

| G. | mivel az IRFS elnökét, Raszim Alijev újságírót a közösségi médiában közzétett, Alijev elnök elleni bírálatait követően folyamatosan fenyegették és megfélemlítették, majd súlyosan bántalmazták, és ezt követően egy bakui kórházban elhunyt; |
| --- | --- |

G.

mivel az IRFS elnökét, Raszim Alijev újságírót a közösségi médiában közzétett, Alijev elnök elleni bírálatait követően folyamatosan fenyegették és megfélemlítették, majd súlyosan bántalmazták, és ezt követően egy bakui kórházban elhunyt;

| H. | mivel Azerbajdzsán a keleti partnerség egyik alapító tagja; mivel az Unió és a keleti partnerség képviselői számos alkalommal megerősítették, hogy a keleti partnerség a közös értékeken és a szabadság, a demokrácia, az emberi jogok és az alapvető szabadságok, valamint a jogállamiság tiszteletben tartásának elvén alapul; mivel Azerbajdzsán az Unióval fenntartott kapcsolatainak fokozására és elmélyítésére törekszik, stratégiai partnerséget tűzve ki célul; |
| --- | --- |

H.

mivel Azerbajdzsán a keleti partnerség egyik alapító tagja; mivel az Unió és a keleti partnerség képviselői számos alkalommal megerősítették, hogy a keleti partnerség a közös értékeken és a szabadság, a demokrácia, az emberi jogok és az alapvető szabadságok, valamint a jogállamiság tiszteletben tartásának elvén alapul; mivel Azerbajdzsán az Unióval fenntartott kapcsolatainak fokozására és elmélyítésére törekszik, stratégiai partnerséget tűzve ki célul;

| I. | mivel 2014-ben a korlátozó jellegű jogszabályok miatt az Unió 13 nem kormányzati szervezetből 11-nek nem tudta folyósítani a nekik szánt támogatást, és továbbra is súlyosan korlátozzák a lehetőségeit arra, hogy független azeri civil társadalmi csoportokat és aktivistákat finanszírozzon; mivel az Unió által támogatott személyek nagy része vagy börtönben van – például Intigam Alijev emberi jogi ügyvéd –, vagy elhagyta az országot és felhagyott tevékenységével; |
| --- | --- |

I.

mivel 2014-ben a korlátozó jellegű jogszabályok miatt az Unió 13 nem kormányzati szervezetből 11-nek nem tudta folyósítani a nekik szánt támogatást, és továbbra is súlyosan korlátozzák a lehetőségeit arra, hogy független azeri civil társadalmi csoportokat és aktivistákat finanszírozzon; mivel az Unió által támogatott személyek nagy része vagy börtönben van – például Intigam Alijev emberi jogi ügyvéd –, vagy elhagyta az országot és felhagyott tevékenységével;

| J. | mivel a bakui EBESZ-irodát 2015. július 4-én bezárták, miután az azeri hatóságok úgy határoztak, hogy felmondják az azeri kormány és az EBESZ közötti egyetértési megállapodást; |
| --- | --- |

J.

mivel a bakui EBESZ-irodát 2015. július 4-én bezárták, miután az azeri hatóságok úgy határoztak, hogy felmondják az azeri kormány és az EBESZ közötti egyetértési megállapodást;

| K. | mivel a Freedom House minősítése szerint Azerbajdzsán „nem szabad”, sajtója „nem szabad” és internetje „részben szabad”; mivel Azerbajdzsán az elmúlt tíz évben egész Eurázsiában a legjelentősebb mértékű hanyatlást szenvedte el a demokratikus kormányzás terén; |
| --- | --- |

K.

mivel a Freedom House minősítése szerint Azerbajdzsán „nem szabad”, sajtója „nem szabad” és internetje „részben szabad”; mivel Azerbajdzsán az elmúlt tíz évben egész Eurázsiában a legjelentősebb mértékű hanyatlást szenvedte el a demokratikus kormányzás terén;

| L. | mivel 2015 novemberében Azerbajdzsán parlamenti választásokat tart; mivel az Európai Parlament elutasította a választási megfigyelő misszió indítását, ugyanis az értékelés szerint a szabad és tisztességes választásokhoz szükséges feltételek nem biztosítottak, és az országban a véleménynyilvánítás, a gyülekezés és az egyesülés szabadságának korlátozása lehetetlenné teszi, hogy a jelöltek egyenlő versenyfeltételekkel indulhassanak és így a szavazáson valódi verseny alakulhasson ki; |
| --- | --- |

L.

mivel 2015 novemberében Azerbajdzsán parlamenti választásokat tart; mivel az Európai Parlament elutasította a választási megfigyelő misszió indítását, ugyanis az értékelés szerint a szabad és tisztességes választásokhoz szükséges feltételek nem biztosítottak, és az országban a véleménynyilvánítás, a gyülekezés és az egyesülés szabadságának korlátozása lehetetlenné teszi, hogy a jelöltek egyenlő versenyfeltételekkel indulhassanak és így a szavazáson valódi verseny alakulhasson ki;

| M. | mivel az ágazati együttműködés mindkét fél számára előnyös, különösen az energiaágazat terén; mivel Azerbajdzsánnak megvan a lehetősége arra, hogy az Unió egyik legfontosabb kereskedelmi partnere legyen; |
| --- | --- |

M.

mivel az ágazati együttműködés mindkét fél számára előnyös, különösen az energiaágazat terén; mivel Azerbajdzsánnak megvan a lehetősége arra, hogy az Unió egyik legfontosabb kereskedelmi partnere legyen;

| 1. | komoly aggodalmának ad hangot az emberi jogi helyzet folyamatos romlása miatt az országban, és emlékeztet arra, hogy az Unió a kétoldalú együttműködés kapcsán különös jelentőséget tulajdonít az emberi jogoknak és az alapvető szabadságoknak, amelyek a keleti partnerség kulcsfontosságú elemei és az olyan nemzetközi szervezetek tartópillérei, mint az Európa Tanács vagy az EBESZ, amelyeknek Azerbajdzsán is a tagja; |
| --- | --- |

1.

komoly aggodalmának ad hangot az emberi jogi helyzet folyamatos romlása miatt az országban, és emlékeztet arra, hogy az Unió a kétoldalú együttműködés kapcsán különös jelentőséget tulajdonít az emberi jogoknak és az alapvető szabadságoknak, amelyek a keleti partnerség kulcsfontosságú elemei és az olyan nemzetközi szervezetek tartópillérei, mint az Európa Tanács vagy az EBESZ, amelyeknek Azerbajdzsán is a tagja;

| 2. | kéri, hogy az Emberi Jogok Európai Bíróságának (EJEB) ítéletével összhangban haladéktalanul és feltétel nélkül bocsássák szabadon a börtönből valamennyi politikai foglyot, emberijog-védőt, újságírót és egyéb civil társadalmi aktivistát, köztük Hadidzsa Iszmajilovát, Lejla Junuszt és Arif Junuszt, Anar Mammadlit, Raszul Dzsafarovot, Intigam Alijevet, Rauf Mirkadirovot, Ömar Mammadovot, Tofik Jakublut, Nidzsat Alijevet, Araz Gulijevet, Parviz Hasimlit, Szejmur Hezit, Hilal Mammadovot, Taleh Haszmammadovot és Ilgar Mammadovot, követeli továbbá, hogy ejtsék ellenük valamennyi vádat, valamint hogy maradéktalanul állítsák helyre politikai és polgári jogaikat és jó hírnevüket; |
| --- | --- |

2.

kéri, hogy az Emberi Jogok Európai Bíróságának (EJEB) ítéletével összhangban haladéktalanul és feltétel nélkül bocsássák szabadon a börtönből valamennyi politikai foglyot, emberijog-védőt, újságírót és egyéb civil társadalmi aktivistát, köztük Hadidzsa Iszmajilovát, Lejla Junuszt és Arif Junuszt, Anar Mammadlit, Raszul Dzsafarovot, Intigam Alijevet, Rauf Mirkadirovot, Ömar Mammadovot, Tofik Jakublut, Nidzsat Alijevet, Araz Gulijevet, Parviz Hasimlit, Szejmur Hezit, Hilal Mammadovot, Taleh Haszmammadovot és Ilgar Mammadovot, követeli továbbá, hogy ejtsék ellenük valamennyi vádat, valamint hogy maradéktalanul állítsák helyre politikai és polgári jogaikat és jó hírnevüket;

| 3. | határozottan elítéli az azerbajdzsáni civil társadalom példa nélkül álló elnyomását; ismételten mélységes aggodalmát fejezi ki a bebörtönzöttek kollégáinak sorsa miatt, akik még szabadok ugyan, de nyomozás folyik ellenük, minthogy az emberijog-védők, a belföldi és nemzetközi nem kormányzati szervezetek jelentései szerint a politikai szereplőkkel, aktivistákkal és újságírókkal szemben koholt vádakat alkalmaznak; nyomatékosan felszólítja az azeri hatóságokat, hogy vessenek véget az újságírók, az emberijog-védők és a kormányt bíráló egyéb személyek elleni célzott nyomozások és bebörtönzések gyakorlatának, és biztosítsák, hogy valamennyi fogvatartott – az újságírókat, valamint a politikai és civil társadalmi aktivistákat is beleértve – teljes körűen élhessen eljárási jogaival, különösen az általuk választott ügyvéd igénybevételéhez és a családjukkal való kapcsolattartáshoz való joggal, és a tisztességes eljárás egyéb normáit is alkalmazzák rájuk; |
| --- | --- |

3.

határozottan elítéli az azerbajdzsáni civil társadalom példa nélkül álló elnyomását; ismételten mélységes aggodalmát fejezi ki a bebörtönzöttek kollégáinak sorsa miatt, akik még szabadok ugyan, de nyomozás folyik ellenük, minthogy az emberijog-védők, a belföldi és nemzetközi nem kormányzati szervezetek jelentései szerint a politikai szereplőkkel, aktivistákkal és újságírókkal szemben koholt vádakat alkalmaznak; nyomatékosan felszólítja az azeri hatóságokat, hogy vessenek véget az újságírók, az emberijog-védők és a kormányt bíráló egyéb személyek elleni célzott nyomozások és bebörtönzések gyakorlatának, és biztosítsák, hogy valamennyi fogvatartott – az újságírókat, valamint a politikai és civil társadalmi aktivistákat is beleértve – teljes körűen élhessen eljárási jogaival, különösen az általuk választott ügyvéd igénybevételéhez és a családjukkal való kapcsolattartáshoz való joggal, és a tisztességes eljárás egyéb normáit is alkalmazzák rájuk;

| 4. | üdvözli, hogy az azeri hatóságok lehetőséget biztosítanak egy európai orvosi csapat számára, hogy meglátogassa Lejla és Arif Junuszt, és kéri, hogy többek között humanitárius okokból is bocsássák őket szabadon; felhívja a figyelmet Lejla és Arif Junusz és Intigam Alijev fogva tartási körülményeire, amelyek miatt egészségi állapotuk súlyosan megromlott, és esetleg életveszélyes következményekkel is számolniuk kell; felszólítja az azeri hatóságokat, hogy engedélyezzék egy európai orvosi csapat számára Intigam Alijev megvizsgálását, és szükség esetén valamennyi fogvatartott számára biztosítsanak megfelelő egészségügyi ellátást; |
| --- | --- |

4.

üdvözli, hogy az azeri hatóságok lehetőséget biztosítanak egy európai orvosi csapat számára, hogy meglátogassa Lejla és Arif Junuszt, és kéri, hogy többek között humanitárius okokból is bocsássák őket szabadon; felhívja a figyelmet Lejla és Arif Junusz és Intigam Alijev fogva tartási körülményeire, amelyek miatt egészségi állapotuk súlyosan megromlott, és esetleg életveszélyes következményekkel is számolniuk kell; felszólítja az azeri hatóságokat, hogy engedélyezzék egy európai orvosi csapat számára Intigam Alijev megvizsgálását, és szükség esetén valamennyi fogvatartott számára biztosítsanak megfelelő egészségügyi ellátást;

| 5. | követeli, hogy Raszim Alijev újságírónak, az IRFS elnökének halálát azonnal vizsgálják ki; aggodalommal veszi tudomásul újságírók egy csoportjának azon állításait, miszerint Alijev azért halt meg, mert a kórházban a számára kijelölt orvosoktól nem kapott megfelelő segítséget; |
| --- | --- |

5.

követeli, hogy Raszim Alijev újságírónak, az IRFS elnökének halálát azonnal vizsgálják ki; aggodalommal veszi tudomásul újságírók egy csoportjának azon állításait, miszerint Alijev azért halt meg, mert a kórházban a számára kijelölt orvosoktól nem kapott megfelelő segítséget;

| 6. | emlékezteti az azeri hatóságokat, hogy a lakosság jóléte – ami a jogok és szabadságjogok tiszteletben tartását is magában foglalja – a fenntartható gazdasági növekedés alapvető eleme; |
| --- | --- |

6.

emlékezteti az azeri hatóságokat, hogy a lakosság jóléte – ami a jogok és szabadságjogok tiszteletben tartását is magában foglalja – a fenntartható gazdasági növekedés alapvető eleme;

| 7. | felszólítja Azerbajdzsánt, hogy tartsa tiszteletben az Európa Tanács tagjaként vállalt kötelezettségeit, és tegyen azoknak eleget; ismételten felszólítja az azeri hatóságokat, hogy hajtsák végre az Emberi Jogok Európai Bírósága (EJEB) Azerbajdzsánra vonatkozó ítéleteit; követeli, hogy tegyenek eleget az EJEB 2015. június 16-i és minden más ítéletének; |
| --- | --- |

7.

felszólítja Azerbajdzsánt, hogy tartsa tiszteletben az Európa Tanács tagjaként vállalt kötelezettségeit, és tegyen azoknak eleget; ismételten felszólítja az azeri hatóságokat, hogy hajtsák végre az Emberi Jogok Európai Bírósága (EJEB) Azerbajdzsánra vonatkozó ítéleteit; követeli, hogy tegyenek eleget az EJEB 2015. június 16-i és minden más ítéletének;

| 8. | nyomatékosan felszólítja az azeri kormányt, hogy teljes mértékben működjön együtt az Európa Tanács Velencei Bizottságával és emberi jogi biztosával, és hajtsa végre azok ajánlásait, valamint tartsa be az ENSZ különleges eljárásait az emberijog-védők, az egyesülés és békés gyülekezés szabadsága, a véleménynyilvánítás szabadsága és az önkényes fogva tartások tekintetében annak érdekében, hogy a törvények módosítása és a gyakorlatok kiigazítása teljes mértékben a szakértők következtetéseinek megfelelően történjen; |
| --- | --- |

8.

nyomatékosan felszólítja az azeri kormányt, hogy teljes mértékben működjön együtt az Európa Tanács Velencei Bizottságával és emberi jogi biztosával, és hajtsa végre azok ajánlásait, valamint tartsa be az ENSZ különleges eljárásait az emberijog-védők, az egyesülés és békés gyülekezés szabadsága, a véleménynyilvánítás szabadsága és az önkényes fogva tartások tekintetében annak érdekében, hogy a törvények módosítása és a gyakorlatok kiigazítása teljes mértékben a szakértők következtetéseinek megfelelően történjen;

| 9. | arra kéri az azeri kormányt, hogy azonnal hagyjon fel a civil társadalom és az emberi jogokkal kapcsolatos tevékenységek elnyomásával, biztosítva a civil társadalom független csoportjai és az aktivisták számára, hogy indokolatlan akadályoztatás vagy üldöztetéstől való fenyegetés nélkül tevékenykedhessenek, többek között azáltal, hogy hatályon kívül helyezi a civil társadalmat szigorúan korlátozó jogszabályokat, a nem kormányzati csoportok befagyasztott bankszámláit feloldja, és engedélyezi a külföldi finanszírozáshoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

9.

arra kéri az azeri kormányt, hogy azonnal hagyjon fel a civil társadalom és az emberi jogokkal kapcsolatos tevékenységek elnyomásával, biztosítva a civil társadalom független csoportjai és az aktivisták számára, hogy indokolatlan akadályoztatás vagy üldöztetéstől való fenyegetés nélkül tevékenykedhessenek, többek között azáltal, hogy hatályon kívül helyezi a civil társadalmat szigorúan korlátozó jogszabályokat, a nem kormányzati csoportok befagyasztott bankszámláit feloldja, és engedélyezi a külföldi finanszírozáshoz való hozzáférést;

| 10. | sajnálatosnak tartja az azeri kormánynak az örményországi és az azerbajdzsáni civil társadalmi csoportok, ifjúsági aktivisták és értelmiségiek közötti kapcsolatok korlátozására irányuló intézkedéseit, mivel e kapcsolatok rendkívül nagy jelentőséggel bírnak a két ország között régóta tartó ellenséges viszony rendezésében; ebben a tekintetben emlékeztet a Lejla és Arif Junusz által e téren végzett fontos munkára; |
| --- | --- |

10.

sajnálatosnak tartja az azeri kormánynak az örményországi és az azerbajdzsáni civil társadalmi csoportok, ifjúsági aktivisták és értelmiségiek közötti kapcsolatok korlátozására irányuló intézkedéseit, mivel e kapcsolatok rendkívül nagy jelentőséggel bírnak a két ország között régóta tartó ellenséges viszony rendezésében; ebben a tekintetben emlékeztet a Lejla és Arif Junusz által e téren végzett fontos munkára;

| 11. | felszólítja az azeri hatóságokat, hogy tartsák tiszteletben a sajtó és a média szabadságát, a jogszabályokban és a gyakorlatban, online és offline egyaránt, a nemzetközi normákkal összhangban garantálják a véleménynyilvánítás szabadságát, és vessenek véget a kormánnyal szembeni bírálattal kapcsolatban a médiaorgánumok által gyakorolt cenzúrának; |
| --- | --- |

11.

felszólítja az azeri hatóságokat, hogy tartsák tiszteletben a sajtó és a média szabadságát, a jogszabályokban és a gyakorlatban, online és offline egyaránt, a nemzetközi normákkal összhangban garantálják a véleménynyilvánítás szabadságát, és vessenek véget a kormánnyal szembeni bírálattal kapcsolatban a médiaorgánumok által gyakorolt cenzúrának;

| 12. | rendkívüli aggodalmának ad hangot az azerbajdzsáni LMBTI-személyek helyzete miatt; határozottan elítéli az LMBTI-személyek elleni, a legfelsőbb politikai körökből érkező gyűlöletbeszédet; felhívja az azeri kormányt, hogy hagyjon fel az LMBTI-személyek jogaiért küzdő emberijog-védők akadályozásával és megfélemlítésével; |
| --- | --- |

12.

rendkívüli aggodalmának ad hangot az azerbajdzsáni LMBTI-személyek helyzete miatt; határozottan elítéli az LMBTI-személyek elleni, a legfelsőbb politikai körökből érkező gyűlöletbeszédet; felhívja az azeri kormányt, hogy hagyjon fel az LMBTI-személyek jogaiért küzdő emberijog-védők akadályozásával és megfélemlítésével;

| 13. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy komoly és a kölcsönös tiszteleten alapuló párbeszéd folyjon az EU és az azeri kormány, az ellenzéki erők és a civil társadalom között; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy komoly és a kölcsönös tiszteleten alapuló párbeszéd folyjon az EU és az azeri kormány, az ellenzéki erők és a civil társadalom között;

| 14. | ismételten hangsúlyozza, hogy az Azerbajdzsánnal kötendő stratégiai partnerségi megállapodás megkötésére irányuló tárgyalásokat azonnal fel kell függeszteni mindaddig, amíg a kormány nem tesz konkrét lépéseket az egyetemes emberi jogok tiszteletben tartása irányába; |
| --- | --- |

14.

ismételten hangsúlyozza, hogy az Azerbajdzsánnal kötendő stratégiai partnerségi megállapodás megkötésére irányuló tárgyalásokat azonnal fel kell függeszteni mindaddig, amíg a kormány nem tesz konkrét lépéseket az egyetemes emberi jogok tiszteletben tartása irányába;

| 15. | felhívja a Tanácsot, a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ), hogy szigorúan alkalmazzák a „többért többet” elvet, különös figyelmet fordítva az emberijog-védők helyzetére – összhangban az emberi jogok védelmezőiről szóló uniós iránymutatásokkal –, az igazságszolgáltatás függetlenségére, a demokratikus reformokra, valamint az alapvető jogokra és szabadságjogokra, és egyértelműen határozzák meg a reformok elmaradásának következményeit; felszólítja a Bizottságot, hogy a fent említett, az emberijog-védőkkel szemben az azerbajdzsáni emberi jogi visszaélések dokumentálásáért intézett célzott támadásokra való tekintettel vizsgáljon felül és szükség esetén ideiglenesen függesszen fel minden olyan, Azerbajdzsán számára az európai szomszédsági eszköz révén nyújtott támogatást, amely nem kapcsolódik az emberi jogokhoz, a civil társadalomhoz és emberek közötti, alulról szerveződő együttműködéshez; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tartsák fenn az emberek közötti kapcsolatok és együttműködés támogatását az olyan területeken, mint a civil társadalom, az oktatás, a tudományos élet, valamint a fiatalok és diákok cseréje; |
| --- | --- |

15.

felhívja a Tanácsot, a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ), hogy szigorúan alkalmazzák a „többért többet” elvet, különös figyelmet fordítva az emberijog-védők helyzetére – összhangban az emberi jogok védelmezőiről szóló uniós iránymutatásokkal –, az igazságszolgáltatás függetlenségére, a demokratikus reformokra, valamint az alapvető jogokra és szabadságjogokra, és egyértelműen határozzák meg a reformok elmaradásának következményeit; felszólítja a Bizottságot, hogy a fent említett, az emberijog-védőkkel szemben az azerbajdzsáni emberi jogi visszaélések dokumentálásáért intézett célzott támadásokra való tekintettel vizsgáljon felül és szükség esetén ideiglenesen függesszen fel minden olyan, Azerbajdzsán számára az európai szomszédsági eszköz révén nyújtott támogatást, amely nem kapcsolódik az emberi jogokhoz, a civil társadalomhoz és emberek közötti, alulról szerveződő együttműködéshez; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tartsák fenn az emberek közötti kapcsolatok és együttműködés támogatását az olyan területeken, mint a civil társadalom, az oktatás, a tudományos élet, valamint a fiatalok és diákok cseréje;

| 16. | felhívja a Tanácsot, a Bizottságot és az alelnököt/főképviselőt, hogy határozott és egységes módon lépjenek fel az Azerbajdzsánban folyó elnyomás ellen, egyértelművé téve, hogy a kialakult helyzet teljességgel elfogadhatatlan, mindaddig „semmi sem marad a régiben”, amíg a kormány szabadon nem bocsátja az összes politikai indíttatású vádak alapján bebörtönzött személyt, és fel nem hagy a civil társadalom független csoportjainak folyamatos elnyomásával; |
| --- | --- |

16.

felhívja a Tanácsot, a Bizottságot és az alelnököt/főképviselőt, hogy határozott és egységes módon lépjenek fel az Azerbajdzsánban folyó elnyomás ellen, egyértelművé téve, hogy a kialakult helyzet teljességgel elfogadhatatlan, mindaddig „semmi sem marad a régiben”, amíg a kormány szabadon nem bocsátja az összes politikai indíttatású vádak alapján bebörtönzött személyt, és fel nem hagy a civil társadalom független csoportjainak folyamatos elnyomásával;

| 17. | nyomatékosan kéri az Azerbajdzsánban működő európai vállalatokat, hogy szókimondó módon követeljenek magas szintű emberi jogi normákat, és fogadjanak el a vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó magas szintű normákat, figyelemmel lépéseiknek az ország emberi jogi helyzetére gyakorolt hatására; |
| --- | --- |

17.

nyomatékosan kéri az Azerbajdzsánban működő európai vállalatokat, hogy szókimondó módon követeljenek magas szintű emberi jogi normákat, és fogadjanak el a vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó magas szintű normákat, figyelemmel lépéseiknek az ország emberi jogi helyzetére gyakorolt hatására;

| 18. | sajnálatosnak tartja, hogy az EU–Azerbajdzsán emberi jogi párbeszéd nyomán nem történt jelentős előrelépés az ország emberi jogi helyzete tekintetében; sürgeti az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy fokozza az említett párbeszédet annak hatékonyabbá és eredményorientáltabbá tétele érdekében, és rendszeresen tegyen jelentést a Parlamentnek; |
| --- | --- |

18.

sajnálatosnak tartja, hogy az EU–Azerbajdzsán emberi jogi párbeszéd nyomán nem történt jelentős előrelépés az ország emberi jogi helyzete tekintetében; sürgeti az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy fokozza az említett párbeszédet annak hatékonyabbá és eredményorientáltabbá tétele érdekében, és rendszeresen tegyen jelentést a Parlamentnek;

| 19. | felkéri az uniós hatóságokat, hogy folytassanak alapos vizsgálatot a Hadidzsa Iszmajilova oknyomozó újságíró munkája nyomán felmerült, az Alijev elnökkel és családtagjaival szembeni korrupciós vádakkal kapcsolatban; |
| --- | --- |

19.

felkéri az uniós hatóságokat, hogy folytassanak alapos vizsgálatot a Hadidzsa Iszmajilova oknyomozó újságíró munkája nyomán felmerült, az Alijev elnökkel és családtagjaival szembeni korrupciós vádakkal kapcsolatban;

| 20. | felhívja a Tanácsot, hogy kerülje a kettős mérce alkalmazását a keleti partnerség országaival kapcsolatban, valamint hogy e tekintetben vegye fontolóra a politikai üldözésben részt vevő valamennyi politikussal, hivatalnokkal és bíróval szembeni célzott szankciók és vízumtilalom alkalmazását; |
| --- | --- |

20.

felhívja a Tanácsot, hogy kerülje a kettős mérce alkalmazását a keleti partnerség országaival kapcsolatban, valamint hogy e tekintetben vegye fontolóra a politikai üldözésben részt vevő valamennyi politikussal, hivatalnokkal és bíróval szembeni célzott szankciók és vízumtilalom alkalmazását;

| 21. | felszólítja az azeri hatóságokat, hogy működjenek együtt a regionális szervezetek, például az Európa Tanács és az EBESZ képviselőivel, és tegyék lehetővé számukra a látogatásokat; határozottan fájlalja, hogy az azeri hatóságok úgy határoztak, hogy bezáratják az EBESZ bakui irodáját; |
| --- | --- |

21.

felszólítja az azeri hatóságokat, hogy működjenek együtt a regionális szervezetek, például az Európa Tanács és az EBESZ képviselőivel, és tegyék lehetővé számukra a látogatásokat; határozottan fájlalja, hogy az azeri hatóságok úgy határoztak, hogy bezáratják az EBESZ bakui irodáját;

| 22. | megállapítja, hogy független választási megfigyelők, többek között a hosszú távú EBESZ megfigyelő misszió és nemzeti missziók is a 2003. október óta tartott valamennyi azerbajdzsáni elnökválasztás és parlamenti választás óta – a 2003. októberi elnökválasztást is beleértve – a választási normák súlyos megsértését dokumentálták; súlyos aggályainak ad hangot azzal kapcsolatban, hogy megvannak-e a 2015. november 1-jei szabad és tisztességes választás feltételei, minthogy az ellenzéki pártok vezetőit bebörtönözték, a média és az újságírók nem tevékenykedhetnek szabadon és megfélemlítés nélkül, és a félelem légköre uralkodik; |
| --- | --- |

22.

megállapítja, hogy független választási megfigyelők, többek között a hosszú távú EBESZ megfigyelő misszió és nemzeti missziók is a 2003. október óta tartott valamennyi azerbajdzsáni elnökválasztás és parlamenti választás óta – a 2003. októberi elnökválasztást is beleértve – a választási normák súlyos megsértését dokumentálták; súlyos aggályainak ad hangot azzal kapcsolatban, hogy megvannak-e a 2015. november 1-jei szabad és tisztességes választás feltételei, minthogy az ellenzéki pártok vezetőit bebörtönözték, a média és az újságírók nem tevékenykedhetnek szabadon és megfélemlítés nélkül, és a félelem légköre uralkodik;

| 23. | felhívja az EKSZ-t és a tagállamokat, hogy ez idő szerint tartózkodjanak a választási megfigyelő tevékenységektől; megjegyzi, hogy a Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala (ODIHR) jelenleg egy helyszíni missziót folytat, és az ország helyzetéről adott elemzésének ismerete kiemelkedő jelentőséggel bír; |
| --- | --- |

23.

felhívja az EKSZ-t és a tagállamokat, hogy ez idő szerint tartózkodjanak a választási megfigyelő tevékenységektől; megjegyzi, hogy a Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala (ODIHR) jelenleg egy helyszíni missziót folytat, és az ország helyzetéről adott elemzésének ismerete kiemelkedő jelentőséggel bír;

| 24. | emlékeztet azon határozatára, hogy európai parlamenti küldöttséget indít Azerbajdzsánba, és hangsúlyozza, hogy e küldöttséget mielőbb útnak kell indítani annak érdekében, hogy tárgyalást folytasson az azeri hatóságokkal a sürgős kérdésekről, például az emberi jogok és Hegyi-Karabah kérdéséről; |
| --- | --- |

24.

emlékeztet azon határozatára, hogy európai parlamenti küldöttséget indít Azerbajdzsánba, és hangsúlyozza, hogy e küldöttséget mielőbb útnak kell indítani annak érdekében, hogy tárgyalást folytasson az azeri hatóságokkal a sürgős kérdésekről, például az emberi jogok és Hegyi-Karabah kérdéséről;

| 25. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Külügyi Szolgálatnak, az Európai Tanácsnak, a Bizottságnak, az Azerbajdzsáni Köztársaság kormányának és parlamentjének, az Európa Tanácsnak, az EBESZ-nek és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának. |
| --- | --- |

25.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Külügyi Szolgálatnak, az Európai Tanácsnak, a Bizottságnak, az Azerbajdzsáni Köztársaság kormányának és parlamentjének, az Európa Tanácsnak, az EBESZ-nek és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának.

---

| 22.9.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/212 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/212

---

P8_TA(2015)0317

Migráció és menekültek Európában

Az Európai Parlament 2015. szeptember 10-i állásfoglalása az Európába irányuló migrációról és menekülthullámról (2015/2833(RSP))

(2017/C 316/23)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára,

| — | tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságjogok védelméről szóló egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságjogok védelméről szóló egyezményre,

| — | tekintettel az Emberi Jogok 1948. évi Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok 1948. évi Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel a menekültek helyzetére vonatkozó, 1951. évi egyezményre és annak kiegészítő jegyzőkönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a menekültek helyzetére vonatkozó, 1951. évi egyezményre és annak kiegészítő jegyzőkönyvére,

| — | tekintettel a szíriai konfliktus keltette menekülthullám problémájának leküzdésére irányuló uniós és tagállami intézkedésekről szóló 2013. október 9-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szíriai konfliktus keltette menekülthullám problémájának leküzdésére irányuló uniós és tagállami intézkedésekről szóló 2013. október 9-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel 2013. október 23-i állásfoglalására a Földközi-tenger térségét érintő migrációs hullámokról, különös tekintettel a Lampedusa közelében történt tragikus eseményekre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2013. október 23-i állásfoglalására a Földközi-tenger térségét érintő migrációs hullámokról, különös tekintettel a Lampedusa közelében történt tragikus eseményekre (2),

| — | tekintettel a földközi-tengeri térségben kialakult helyzetről és a migrációval kapcsolatos átfogó uniós megközelítés szükségességéről szóló, 2014. december 17-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a földközi-tengeri térségben kialakult helyzetről és a migrációval kapcsolatos átfogó uniós megközelítés szükségességéről szóló, 2014. december 17-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a Földközi-tengeren bekövetkezett legutóbb tragédiákról és az Európai Unió migrációs és menekültügyi politikáiról szóló, 2015. április 29-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Földközi-tengeren bekövetkezett legutóbb tragédiákról és az Európai Unió migrációs és menekültügyi politikáiról szóló, 2015. április 29-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a Bizottság 2015. május 13-i európai migrációs stratégiájára (COM(2015)0240), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2015. május 13-i európai migrációs stratégiájára (COM(2015)0240),

| — | tekintettel a 2015. április 20-i közös Kül- és Belügyi Tanács migrációval kapcsolatos tízpontos cselekvési tervére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015. április 20-i közös Kül- és Belügyi Tanács migrációval kapcsolatos tízpontos cselekvési tervére,

| — | tekintettel az Európai Unió Tanácsának a földközi-tengeri térségbeli menekültválságról szóló, 2015. április 23-i rendkívüli csúcstalálkozójára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Tanácsának a földközi-tengeri térségbeli menekültválságról szóló, 2015. április 23-i rendkívüli csúcstalálkozójára,

| — | tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének (PACE) „A Földközi-tengeren történt halálesetek” című 2012. áprilisi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének (PACE) „A Földközi-tengeren történt halálesetek” című 2012. áprilisi jelentésére,

| — | tekintettel a Tanács 2015. július 20-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2015. július 20-i következtetéseire,

| — | tekintettel az EU-Afrika szarva migrációs útvonal kezdeményezésre (más néven: a „kartúmi folyamatra”), amelyet az Afrikai Unió és az EU tagállamai és intézményei 2014. november 28-án fogadtak el, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU-Afrika szarva migrációs útvonal kezdeményezésre (más néven: a „kartúmi folyamatra”), amelyet az Afrikai Unió és az EU tagállamai és intézményei 2014. november 28-án fogadtak el,

| — | tekintettel az ENSZ migránsok emberi jogaival foglalkozó különleges előadójának jelentéseire, különösen „Banking on mobility over a generation: follow-up to the regional study on the management of the external borders of the European Union and its impact on the human rights of migrants” (A mobilitásra építve egy nemzedéken át: az Európai Unió külső határainak igazgatásáról és annak a migránsok emberi jogaira gyakorolt hatásáról szóló regionális tanulmány nyomon követése) című, 2015 májusában közzétett jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ migránsok emberi jogaival foglalkozó különleges előadójának jelentéseire, különösen „Banking on mobility over a generation: follow-up to the regional study on the management of the external borders of the European Union and its impact on the human rights of migrants” (A mobilitásra építve egy nemzedéken át: az Európai Unió külső határainak igazgatásáról és annak a migránsok emberi jogaira gyakorolt hatásáról szóló regionális tanulmány nyomon követése) című, 2015 májusában közzétett jelentésére,

| — | tekintettel az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatalnak (EASO) az Európai Unió menekültügyi helyzetéről szóló 2014. évi éves jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatalnak (EASO) az Európai Unió menekültügyi helyzetéről szóló 2014. évi éves jelentésére,

| — | tekintettel a Parlamentben 2015. szeptember 9-én a migrációról és az Európában tartózkodó menekültekről tartott vitára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlamentben 2015. szeptember 9-én a migrációról és az Európában tartózkodó menekültekről tartott vitára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel az állandó konfliktusok, a regionális instabilitás és az emberi jogi jogsértések következtében korábban soha nem látott mennyiségben érkeznek védelmet kereső emberek az EU-ba; mivel tavaly óta 75 %-kal nőtt a gyermekekre vonatkozó menedékkérelmek száma; mivel a nyári időszakban ismét bebizonyosodott, hogy a migráció nem átmeneti jelenség és a jelek szerint a menekültek száma továbbra is nőni fog, újra csak rávilágítva arra, hogy mindent meg kell tenni az országukból menekülő, veszélyben lévő emberek életének megmentése érdekében, valamint arra, hogy a tagállamoknak be kell tartaniuk nemzetközi kötelezettségeiket, többek között a tengeri mentés kötelezettségét; |
| --- | --- |

A.

mivel az állandó konfliktusok, a regionális instabilitás és az emberi jogi jogsértések következtében korábban soha nem látott mennyiségben érkeznek védelmet kereső emberek az EU-ba; mivel tavaly óta 75 %-kal nőtt a gyermekekre vonatkozó menedékkérelmek száma; mivel a nyári időszakban ismét bebizonyosodott, hogy a migráció nem átmeneti jelenség és a jelek szerint a menekültek száma továbbra is nőni fog, újra csak rávilágítva arra, hogy mindent meg kell tenni az országukból menekülő, veszélyben lévő emberek életének megmentése érdekében, valamint arra, hogy a tagállamoknak be kell tartaniuk nemzetközi kötelezettségeiket, többek között a tengeri mentés kötelezettségét;

| B. | mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságának (UNHCR) adatai szerint 2 800 nő, férfi és gyermek vesztette életét vagy tűnt el 2015-ben, miközben biztonságot keresve Európába próbált eljutni; mivel a menekültek és migránsok Európán keresztül szárazföldön vezető útjuk során is életüket vesztik; |
| --- | --- |

B.

mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságának (UNHCR) adatai szerint 2 800 nő, férfi és gyermek vesztette életét vagy tűnt el 2015-ben, miközben biztonságot keresve Európába próbált eljutni; mivel a menekültek és migránsok Európán keresztül szárazföldön vezető útjuk során is életüket vesztik;

| C. | mivel a csempészek és az embercsempészek kihasználják a szabálytalan migrációt, és saját anyagi haszonszerzésük fejében veszélybe sodorják a bevándorlók életét, ezrek haláláért felelősek, és súlyos kihívás elé állítják az Uniót és a tagállamokat; mivel az embercsempészek bűnözői tevékenységeik révén mintegy évi 20 milliárd euró haszonra tesznek szert; mivel az Europol szerint a rendezetlen jogállású migránsok földközi-tengeri átkelésének szervezésében aktívan részt vevő szervezett bűnözői csoportok eddig is részt vettek ember-, kábítószer- és fegyvercsempészetben, valamint terrorista tevékenységekben; |
| --- | --- |

C.

mivel a csempészek és az embercsempészek kihasználják a szabálytalan migrációt, és saját anyagi haszonszerzésük fejében veszélybe sodorják a bevándorlók életét, ezrek haláláért felelősek, és súlyos kihívás elé állítják az Uniót és a tagállamokat; mivel az embercsempészek bűnözői tevékenységeik révén mintegy évi 20 milliárd euró haszonra tesznek szert; mivel az Europol szerint a rendezetlen jogállású migránsok földközi-tengeri átkelésének szervezésében aktívan részt vevő szervezett bűnözői csoportok eddig is részt vettek ember-, kábítószer- és fegyvercsempészetben, valamint terrorista tevékenységekben;

| D. | mivel a Frontex adatai szerint 2015-ben a menedékkérők származási országai elsősorban Szíria, Afganisztán, Eritrea és Irak; mivel az Eurostat szerint az ezen országokból elmenekülő legtöbb ember megkapja a védelmet; |
| --- | --- |

D.

mivel a Frontex adatai szerint 2015-ben a menedékkérők származási országai elsősorban Szíria, Afganisztán, Eritrea és Irak; mivel az Eurostat szerint az ezen országokból elmenekülő legtöbb ember megkapja a védelmet;

| E. | mivel a regionális instabilitás és konfliktus, valamint az ISIS/Dáis felemelkedése a szomszédos konfliktusterületeken mind jelentősen kihatnak a migránsok tömeges beáramlására és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek mozgására, így az EU-ba eljutni igyekvő magánszemélyek számára; |
| --- | --- |

E.

mivel a regionális instabilitás és konfliktus, valamint az ISIS/Dáis felemelkedése a szomszédos konfliktusterületeken mind jelentősen kihatnak a migránsok tömeges beáramlására és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek mozgására, így az EU-ba eljutni igyekvő magánszemélyek számára;

| F. | mivel az Európai Tanács legutóbbi, 2015. június 25–26-án és a Bel- és Igazságügyi Tanács ezt követő, 2015. július 20-án tartott ülésén nem sikerült megállapodásra jutni az emberek áttelepítését és letelepítését célzó, kötelező újraelosztási mechanizmusról, e helyett egy önkéntes mechanizmusban állapodtak meg; mivel a tagállamok nem jutottak megállapodásra a 40 000 menekült Görögországból és Olaszországból történő áttelepítése tekintetében, és ehelyett csak 32 256 férőhelyet ajánlottak fel; |
| --- | --- |

F.

mivel az Európai Tanács legutóbbi, 2015. június 25–26-án és a Bel- és Igazságügyi Tanács ezt követő, 2015. július 20-án tartott ülésén nem sikerült megállapodásra jutni az emberek áttelepítését és letelepítését célzó, kötelező újraelosztási mechanizmusról, e helyett egy önkéntes mechanizmusban állapodtak meg; mivel a tagállamok nem jutottak megállapodásra a 40 000 menekült Görögországból és Olaszországból történő áttelepítése tekintetében, és ehelyett csak 32 256 férőhelyet ajánlottak fel;

| G. | mivel Donald Tusk, az Európai Tanács elnöke 2015. szeptember 3-án legalább 100 000 menekült elosztására szólított fel; |
| --- | --- |

G.

mivel Donald Tusk, az Európai Tanács elnöke 2015. szeptember 3-án legalább 100 000 menekült elosztására szólított fel;

| H. | mivel a jelenlegi eseti döntéshozatal helyett a menekültügyre és a migrációra vonatkozó hosszabb távú megközelítés kidolgozása szükséges; |
| --- | --- |

H.

mivel a jelenlegi eseti döntéshozatal helyett a menekültügyre és a migrációra vonatkozó hosszabb távú megközelítés kidolgozása szükséges;

| I. | mivel sok polgár eddig soha nem látott mértékű szolidaritást tanúsít a menekültek iránt, melegen üdvözlik őket, és elismerésre méltó támogatást nyújtanak számukra; mivel az európai polgárok ezzel megmutatják, hogy a szükséget szenvedők védelme és az együttérzés továbbra is valódi európai értékek; |
| --- | --- |

I.

mivel sok polgár eddig soha nem látott mértékű szolidaritást tanúsít a menekültek iránt, melegen üdvözlik őket, és elismerésre méltó támogatást nyújtanak számukra; mivel az európai polgárok ezzel megmutatják, hogy a szükséget szenvedők védelme és az együttérzés továbbra is valódi európai értékek;

| J. | mivel a jelenlegi helyzet erős fényt vet a kormányok menedékkérőkkel szembeni szolidaritásának sajnálatos hiányára, valamint a nem megfelelően koordinált és következetes fellépés elmulasztására; mivel ez a helyzet káoszhoz és az emberi jogok megsértéséhez vezet; mivel a különböző tagállamok eltérő álláspontjai továbbra is azt tükrözik, hogy az EU migrációs politikája 28 részre töredezett szét; mivel a tagállamokban egységesen alkalmazandó menekültügyi eljárások és szabályok hiánya miatt az egyes tagállamokban más-más védelmi szintek alakultak ki, sőt, bizonyos esetekben egyáltalán nem állnak a menedékkérők rendelkezésére megfelelő biztosítékok; |
| --- | --- |

J.

mivel a jelenlegi helyzet erős fényt vet a kormányok menedékkérőkkel szembeni szolidaritásának sajnálatos hiányára, valamint a nem megfelelően koordinált és következetes fellépés elmulasztására; mivel ez a helyzet káoszhoz és az emberi jogok megsértéséhez vezet; mivel a különböző tagállamok eltérő álláspontjai továbbra is azt tükrözik, hogy az EU migrációs politikája 28 részre töredezett szét; mivel a tagállamokban egységesen alkalmazandó menekültügyi eljárások és szabályok hiánya miatt az egyes tagállamokban más-más védelmi szintek alakultak ki, sőt, bizonyos esetekben egyáltalán nem állnak a menedékkérők rendelkezésére megfelelő biztosítékok;

| K. | mivel egyes tagállamok és vezetőik proaktív megközelítést alkalmaznak, és tanúbizonyságot tesznek arról, hogy felkészültek és hajlandóak a menekültek fogadására, valamint a menekültek valamennyi tagállam közötti elosztását célzó állandó és kötelező erejű mechanizmus létrehozására; mivel a többi tagállamnak követnie kellene ezt a jó példát; |
| --- | --- |

K.

mivel egyes tagállamok és vezetőik proaktív megközelítést alkalmaznak, és tanúbizonyságot tesznek arról, hogy felkészültek és hajlandóak a menekültek fogadására, valamint a menekültek valamennyi tagállam közötti elosztását célzó állandó és kötelező erejű mechanizmus létrehozására; mivel a többi tagállamnak követnie kellene ezt a jó példát;

| L. | mivel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságának a migráció holisztikus megközelítéséről szóló stratégiai jelentése egészében fogja vizsgálni az EU menekültügyi és migrációs politikáját; |
| --- | --- |

L.

mivel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságának a migráció holisztikus megközelítéséről szóló stratégiai jelentése egészében fogja vizsgálni az EU menekültügyi és migrációs politikáját;

| M. | mivel a menekültek helyzetére vonatkozó 1951-es egyezmény (Genfi Egyezmény) értelmében az emberek származási országuktól függetlenül menedékért folyamodhatnak, amennyiben ezt faji, vallási okok, nemzeti hovatartozásuk, illetve meghatározott társadalmi csoporthoz való tartozásuk, avagy politikai meggyőződésük miatti üldözéstől való megalapozott félelmük indokolja; |
| --- | --- |

M.

mivel a menekültek helyzetére vonatkozó 1951-es egyezmény (Genfi Egyezmény) értelmében az emberek származási országuktól függetlenül menedékért folyamodhatnak, amennyiben ezt faji, vallási okok, nemzeti hovatartozásuk, illetve meghatározott társadalmi csoporthoz való tartozásuk, avagy politikai meggyőződésük miatti üldözéstől való megalapozott félelmük indokolja;

| 1. | mélységes szomorúságának és sajnálatának ad hangot az Európai Unióban menedéket kereső emberek életét követelő tragédiák miatt; sürgeti az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy tegyenek meg minden tőlük telhetőt a további tengeri vagy szárazföldi halálesetek megakadályozása érdekében; |
| --- | --- |

1.

mélységes szomorúságának és sajnálatának ad hangot az Európai Unióban menedéket kereső emberek életét követelő tragédiák miatt; sürgeti az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy tegyenek meg minden tőlük telhetőt a további tengeri vagy szárazföldi halálesetek megakadályozása érdekében;

| 2. | szolidaritását fejezi ki a számos migránssal és menekülttel, akik konfliktusoknak, az emberi jogok súlyos és sorozatos megsértésének, durva kormányzási hibáknak és kíméletlen elnyomásnak az áldozatai; |
| --- | --- |

2.

szolidaritását fejezi ki a számos migránssal és menekülttel, akik konfliktusoknak, az emberi jogok súlyos és sorozatos megsértésének, durva kormányzási hibáknak és kíméletlen elnyomásnak az áldozatai;

| 3. | üdvözli a civil társadalmi csoportok és magánszemélyek erőfeszítéseit, akik Európa-szerte nagy számban mozdulnak meg annak érdekében, hogy fogadják a menekülteket és a migránsokat, és segítséget nyújtsanak nekik; ösztönzi az európai polgárokat, hogy továbbra is támogassák a menekültválságra adott humanitárius válaszlépéseket és folytassák szerepvállalásukat; úgy véli, hogy az ilyen fellépések az európai értékekhez való valódi ragaszkodást tükrözik, és reménykeltőek Európa jövője szempontjából; |
| --- | --- |

3.

üdvözli a civil társadalmi csoportok és magánszemélyek erőfeszítéseit, akik Európa-szerte nagy számban mozdulnak meg annak érdekében, hogy fogadják a menekülteket és a migránsokat, és segítséget nyújtsanak nekik; ösztönzi az európai polgárokat, hogy továbbra is támogassák a menekültválságra adott humanitárius válaszlépéseket és folytassák szerepvállalásukat; úgy véli, hogy az ilyen fellépések az európai értékekhez való valódi ragaszkodást tükrözik, és reménykeltőek Európa jövője szempontjából;

| 4. | ismételten alátámasztja a Földközi-tengeren bekövetkezett legutóbbi tragédiákról és az Európai Unió migrációs és menekültügyi politikáiról szóló, 2015. április 29-i állásfoglalását; emlékeztet arra, hogy az EU-nak a jelenlegi menekültügyi helyzetre adott azonnali válaszát az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 80. cikkének megfelelően a szolidaritásra és a felelősség igazságos elosztására kell alapoznia, és olyan holisztikus megközelítésre, amely figyelembe veszi a biztonságos és jogszerű migrációt, valamint az alapvető jogok és értékek maradéktalan tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

4.

ismételten alátámasztja a Földközi-tengeren bekövetkezett legutóbbi tragédiákról és az Európai Unió migrációs és menekültügyi politikáiról szóló, 2015. április 29-i állásfoglalását; emlékeztet arra, hogy az EU-nak a jelenlegi menekültügyi helyzetre adott azonnali válaszát az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 80. cikkének megfelelően a szolidaritásra és a felelősség igazságos elosztására kell alapoznia, és olyan holisztikus megközelítésre, amely figyelembe veszi a biztonságos és jogszerű migrációt, valamint az alapvető jogok és értékek maradéktalan tiszteletben tartását;

| 5. | megerősíti, hogy elkötelezett a schengeni térségen belüli nyitott határok iránt a külső határok hatékony ellenőrzésének biztosítása mellett; hangsúlyozza, hogy az európai integráció egyik legnagyobb vívmánya a személyek schengeni térségen belüli szabad mozgása; |
| --- | --- |

5.

megerősíti, hogy elkötelezett a schengeni térségen belüli nyitott határok iránt a külső határok hatékony ellenőrzésének biztosítása mellett; hangsúlyozza, hogy az európai integráció egyik legnagyobb vívmánya a személyek schengeni térségen belüli szabad mozgása;

| 6. | üdvözli az áttelepítésre és letelepítésre irányuló bizottsági kezdeményezéseket, többek között a nemzetközi védelemre szoruló, megnövekedett számú menedékkérő sürgősségi áttelepítésére irányuló új kezdeményezést, amely Görögországra, Olaszországra és Magyarországra vonatkozik; támogatja a Bizottság bejelentését az EUMSZ 78. cikkének (2) bekezdésén alapuló állandó áttelepítési mechanizmusra vonatkozóan, amelyet – figyelembe véve a tagállamban jelen lévő menekültek számát – vészhelyzetben lehetne működésbe léptetni; készen áll arra, hogy gyorsított eljárás keretében foglalkozzon az új sürgősségi áttelepítési rendszerrel, és kinyilvánítja azon szándékát, hogy a Bizottság által párhuzamosan javasolt valamennyi egyéb intézkedést elősegíti annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok ne késleltethessék az állandó áttelepítési programot; emlékezteti a Tanácsot, hogy a Parlament határozottan támogatja egy kötelező erejű áttelepítési mechanizmus létrehozását, amely amennyire lehetséges, figyelembe veszi a menekültek preferenciáit; |
| --- | --- |

6.

üdvözli az áttelepítésre és letelepítésre irányuló bizottsági kezdeményezéseket, többek között a nemzetközi védelemre szoruló, megnövekedett számú menedékkérő sürgősségi áttelepítésére irányuló új kezdeményezést, amely Görögországra, Olaszországra és Magyarországra vonatkozik; támogatja a Bizottság bejelentését az EUMSZ 78. cikkének (2) bekezdésén alapuló állandó áttelepítési mechanizmusra vonatkozóan, amelyet – figyelembe véve a tagállamban jelen lévő menekültek számát – vészhelyzetben lehetne működésbe léptetni; készen áll arra, hogy gyorsított eljárás keretében foglalkozzon az új sürgősségi áttelepítési rendszerrel, és kinyilvánítja azon szándékát, hogy a Bizottság által párhuzamosan javasolt valamennyi egyéb intézkedést elősegíti annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok ne késleltethessék az állandó áttelepítési programot; emlékezteti a Tanácsot, hogy a Parlament határozottan támogatja egy kötelező erejű áttelepítési mechanizmus létrehozását, amely amennyire lehetséges, figyelembe veszi a menekültek preferenciáit;

| 7. | üdvözli, hogy a Bizottság operatív támogatást nyújt majd az olyan „frontvonalbeli” tagállamoknak, mint Görögország, Olaszország és Magyarország uniós fogadóállomások („hotspot”) létrehozása révén, felhasználva az uniós ügynökségek – például a Frontex, az EASO és az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) – szakértőinek tudását annak érdekében, hogy segítséget nyújtsanak a tagállamoknak az érkező személyek nyilvántartásba vételében; emlékezteti a tagállamokat, hogy a regisztrációs központok sikere attól függ, hogy hajlandóak-e áttelepíteni a menekülteket az uniós fogadóállomásokról saját területükre; úgy véli, hogy ezzel a megközelítéssel egyértelműen biztosítható a speciális igényekkel rendelkező emberek azonosítása és a megfelelő szolgálatokhoz történő irányításuk; |
| --- | --- |

7.

üdvözli, hogy a Bizottság operatív támogatást nyújt majd az olyan „frontvonalbeli” tagállamoknak, mint Görögország, Olaszország és Magyarország uniós fogadóállomások („hotspot”) létrehozása révén, felhasználva az uniós ügynökségek – például a Frontex, az EASO és az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) – szakértőinek tudását annak érdekében, hogy segítséget nyújtsanak a tagállamoknak az érkező személyek nyilvántartásba vételében; emlékezteti a tagállamokat, hogy a regisztrációs központok sikere attól függ, hogy hajlandóak-e áttelepíteni a menekülteket az uniós fogadóállomásokról saját területükre; úgy véli, hogy ezzel a megközelítéssel egyértelműen biztosítható a speciális igényekkel rendelkező emberek azonosítása és a megfelelő szolgálatokhoz történő irányításuk;

| 8. | tudomásul veszi a Bizottság javaslatát arra vonatkozóan, hogy a biztonságos származási országok közös uniós jegyzékének létrehozása révén megerősítsék a menekültügyi eljárásokról szóló irányelv „biztonságos származási országra” vonatkozó rendelkezését; véleménye szerint e megközelítés korlátozná ezen országok állampolgárainak eljárási jogait; emlékeztet arra, hogy a menedékkérelmek elfogadási aránya többek között egyes származási országokkal összefüggésben is tagállamonként igen eltérő; olyan intézkedések meghozatalát kéri, amelyek biztosítják, hogy e megközelítés különösen azok esetében, akik kiszolgáltatott csoportokba tartoznak, ne ássa alá a visszaküldés tilalmának elvét és az egyéni menedékjogot; |
| --- | --- |

8.

tudomásul veszi a Bizottság javaslatát arra vonatkozóan, hogy a biztonságos származási országok közös uniós jegyzékének létrehozása révén megerősítsék a menekültügyi eljárásokról szóló irányelv „biztonságos származási országra” vonatkozó rendelkezését; véleménye szerint e megközelítés korlátozná ezen országok állampolgárainak eljárási jogait; emlékeztet arra, hogy a menedékkérelmek elfogadási aránya többek között egyes származási országokkal összefüggésben is tagállamonként igen eltérő; olyan intézkedések meghozatalát kéri, amelyek biztosítják, hogy e megközelítés különösen azok esetében, akik kiszolgáltatott csoportokba tartoznak, ne ássa alá a visszaküldés tilalmának elvét és az egyéni menedékjogot;

| 9. | ismételten felhívja a Bizottságot, hogy módosítsa a hatályos Dublini Rendeletet olyan módon, hogy az magába foglaljon egy a menedékkérőket a 28 tagállam között elosztó, állandó, kötelező rendszert, amely az elosztáshoz méltányos, kötelező kulcsot alkalmaz, és egyúttal figyelembe veszi az integrációval kapcsolatos kilátásokat, valamint maguknak a menedékkérőknek az igényeit és egyedi körülményeit; |
| --- | --- |

9.

ismételten felhívja a Bizottságot, hogy módosítsa a hatályos Dublini Rendeletet olyan módon, hogy az magába foglaljon egy a menedékkérőket a 28 tagállam között elosztó, állandó, kötelező rendszert, amely az elosztáshoz méltányos, kötelező kulcsot alkalmaz, és egyúttal figyelembe veszi az integrációval kapcsolatos kilátásokat, valamint maguknak a menedékkérőknek az igényeit és egyedi körülményeit;

| 10. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy teremtsenek jelentős költségvetési mozgásteret és tartalékot a 2016. évi költségvetésben és a többéves pénzügyi keret rendelkezéseiben, ami lehetővé teszi, hogy nagyobb mértékű gyors és jelentős segítséget lehessen nyújtani az EASO-nak és a tagállamoknak a menekültek fogadása és integrációja terén tett intézkedéseik során, ideértve az áttelepítési és letelepítési keretrendszert is; |
| --- | --- |

10.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy teremtsenek jelentős költségvetési mozgásteret és tartalékot a 2016. évi költségvetésben és a többéves pénzügyi keret rendelkezéseiben, ami lehetővé teszi, hogy nagyobb mértékű gyors és jelentős segítséget lehessen nyújtani az EASO-nak és a tagállamoknak a menekültek fogadása és integrációja terén tett intézkedéseik során, ideértve az áttelepítési és letelepítési keretrendszert is;

| 11. | felszólít arra, hogy a közös európai menekültügyi rendszert minden abban részt vevő tagállam gyorsan és maradéktalanul ültesse át és ténylegesen hajtsa végre; sürgeti a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy a tagállamok megfelelően alkalmazzák az uniós jogszabályokat annak érdekében, hogy közös hatékony, következetes és humánus normákat alkalmazzanak az Unió egész területén, a gyermekek legjobb érdekének figyelembevételével; |
| --- | --- |

11.

felszólít arra, hogy a közös európai menekültügyi rendszert minden abban részt vevő tagállam gyorsan és maradéktalanul ültesse át és ténylegesen hajtsa végre; sürgeti a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy a tagállamok megfelelően alkalmazzák az uniós jogszabályokat annak érdekében, hogy közös hatékony, következetes és humánus normákat alkalmazzanak az Unió egész területén, a gyermekek legjobb érdekének figyelembevételével;

| 12. | úgy véli, hogy a visszatérési irányelvet azon eljárásokat és előírásokat tiszteletben tartva kell végrehajtani, amelyek lehetővé teszik, hogy Európa humánusan és méltóságteljesen kezelje a hazatelepülőket a visszaküldés tilalmának elvével összhangban; emlékeztet arra, hogy a visszatoloncolással szemben az önkéntes hazatérést kell előnyben részesíteni; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy a visszatérési irányelvet azon eljárásokat és előírásokat tiszteletben tartva kell végrehajtani, amelyek lehetővé teszik, hogy Európa humánusan és méltóságteljesen kezelje a hazatelepülőket a visszaküldés tilalmának elvével összhangban; emlékeztet arra, hogy a visszatoloncolással szemben az önkéntes hazatérést kell előnyben részesíteni;

| 13. | emlékeztet arra, hogy korlátozottak a védelemre szorulók lehetőségei az Európai Unióba való jogszerű belépésre, és sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy többek között a kerítésépítések és a külső határok lezárása következtében nem marad más lehetőségük, mint hogy bűnöző embercsempészek segítségét vegyék igénybe, és veszélyes útvonalakon utazzanak annak érdekében, hogy Európában menedéket találjanak; úgy véli ezért, kiemelten fontos, hogy az EU és a tagállamok biztonságos és jogszerű lehetőségeket, például humanitárius folyosókat és humanitárius vízumot biztosítsanak a menekülteknek; hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak a kötelező érvényű letelepítési programon túl más eszközöket is biztosítaniuk kell, például a családegyesítés erősítését, magánszponzori rendszereket és rugalmas vízum-megállapodásokat, többek között tanulmányi és munkavállalási célokra is; úgy véli, hogy szükséges a Vízumkódex módosítása oly módon, hogy konkrétabb közös rendelkezéseket tartalmazzon a humanitárius vízumokra vonatkozóan; kéri a tagállamokat, hogy nagykövetségeiken és konzulátusaikon tegyék lehetővé a menedék iránti kérelmek benyújtását; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet arra, hogy korlátozottak a védelemre szorulók lehetőségei az Európai Unióba való jogszerű belépésre, és sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy többek között a kerítésépítések és a külső határok lezárása következtében nem marad más lehetőségük, mint hogy bűnöző embercsempészek segítségét vegyék igénybe, és veszélyes útvonalakon utazzanak annak érdekében, hogy Európában menedéket találjanak; úgy véli ezért, kiemelten fontos, hogy az EU és a tagállamok biztonságos és jogszerű lehetőségeket, például humanitárius folyosókat és humanitárius vízumot biztosítsanak a menekülteknek; hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak a kötelező érvényű letelepítési programon túl más eszközöket is biztosítaniuk kell, például a családegyesítés erősítését, magánszponzori rendszereket és rugalmas vízum-megállapodásokat, többek között tanulmányi és munkavállalási célokra is; úgy véli, hogy szükséges a Vízumkódex módosítása oly módon, hogy konkrétabb közös rendelkezéseket tartalmazzon a humanitárius vízumokra vonatkozóan; kéri a tagállamokat, hogy nagykövetségeiken és konzulátusaikon tegyék lehetővé a menedék iránti kérelmek benyújtását;

| 14. | emlékeztet arra, hogy a tagállamoknak szigorú büntetőjogi szankciókat kellene bevezetniük a – mind az EU-ba irányuló, mind az Unió területén áthaladó – emberkereskedelem és embercsempészet ellen; felszólítja a tagállamokat az embercsempészek bűnözői hálózatai elleni küzdelemre, ugyanakkor arra, hogy mindeközben a migránsokat humanitárius alapon segítőket, például az őket szállítókat ne büntessék, valamint hogy kérjék a Bizottságtól a 2001/51/EK tanácsi rendelet felülvizsgálatának megfontolását; tudomásul veszi az embercsempészek és emberkereskedők ellen a földközi-tengeri térségben indított EUNAVFOR Med műveletet; |
| --- | --- |

14.

emlékeztet arra, hogy a tagállamoknak szigorú büntetőjogi szankciókat kellene bevezetniük a – mind az EU-ba irányuló, mind az Unió területén áthaladó – emberkereskedelem és embercsempészet ellen; felszólítja a tagállamokat az embercsempészek bűnözői hálózatai elleni küzdelemre, ugyanakkor arra, hogy mindeközben a migránsokat humanitárius alapon segítőket, például az őket szállítókat ne büntessék, valamint hogy kérjék a Bizottságtól a 2001/51/EK tanácsi rendelet felülvizsgálatának megfontolását; tudomásul veszi az embercsempészek és emberkereskedők ellen a földközi-tengeri térségben indított EUNAVFOR Med műveletet;

| 15. | sajnálatának ad hangot, amiért egyes tagállamok vezetői és szélsőjobboldali pártok migránsellenes indulatok szítására használják ki a jelenlegi helyzetet és egyidejűleg az EU-t okolják a válságért, aminek következtében egyre nagyobb számban fordulnak elő a migránsok ellen elkövetett erőszakos cselekmények; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek sürgősen lépéseket annak érdekében, hogy elkerüljenek a migránsok ellen irányuló minden erőszakos fellépést és gyűlöletbeszédet; továbbá felhívja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy egyértelműen foglaljanak állást az európai szolidaritás és az emberi méltóság tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

15.

sajnálatának ad hangot, amiért egyes tagállamok vezetői és szélsőjobboldali pártok migránsellenes indulatok szítására használják ki a jelenlegi helyzetet és egyidejűleg az EU-t okolják a válságért, aminek következtében egyre nagyobb számban fordulnak elő a migránsok ellen elkövetett erőszakos cselekmények; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek sürgősen lépéseket annak érdekében, hogy elkerüljenek a migránsok ellen irányuló minden erőszakos fellépést és gyűlöletbeszédet; továbbá felhívja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy egyértelműen foglaljanak állást az európai szolidaritás és az emberi méltóság tiszteletben tartása mellett;

| 16. | emlékeztet arra, hogy a migráció globális és összetett jelenség, amely ezért olyan hosszú távú megközelítést igényel, amely foglalkozik a kiváltó okokkal is, többek között a szegénységgel, az egyenlőtlenséggel, az igazságtalansággal, az éghajlatváltozással, a korrupcióval, a rossz kormányzással és a fegyveres konfliktusokkal; sürgeti a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a 2015 novemberi vallettai csúcstalálkozón összpontosítsanak a kiváltó okokra; hangsúlyozza, hogy átfogó uniós megközelítésre, az uniós belső és külső politikák, különösen pedig a közös kül- és biztonságpolitika, a fejlesztési és a migrációs politika koherenciájának megerősítésére van szükség; kételyekkel fogadja azokat a terveket, amelyek a harmadik országoknak juttatott fejlesztési támogatást szorosabb határellenőrzéshez vagy visszafogadási megállapodásokhoz kívánják kötni; |
| --- | --- |

16.

emlékeztet arra, hogy a migráció globális és összetett jelenség, amely ezért olyan hosszú távú megközelítést igényel, amely foglalkozik a kiváltó okokkal is, többek között a szegénységgel, az egyenlőtlenséggel, az igazságtalansággal, az éghajlatváltozással, a korrupcióval, a rossz kormányzással és a fegyveres konfliktusokkal; sürgeti a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a 2015 novemberi vallettai csúcstalálkozón összpontosítsanak a kiváltó okokra; hangsúlyozza, hogy átfogó uniós megközelítésre, az uniós belső és külső politikák, különösen pedig a közös kül- és biztonságpolitika, a fejlesztési és a migrációs politika koherenciájának megerősítésére van szükség; kételyekkel fogadja azokat a terveket, amelyek a harmadik országoknak juttatott fejlesztési támogatást szorosabb határellenőrzéshez vagy visszafogadási megállapodásokhoz kívánják kötni;

| 17. | kéri az EU-t, tagállamait és a többi nemzetközi adományozót, hogy minél előbb teljesítsék az Addisz-Abebában 2015 júliusában megrendezett fejlesztésfinanszírozási konferencián elhangzott ígéreteket, és hangsúlyozza, hogy a fejlesztési politika fókuszát át kell helyezni a békés társadalomépítésre, a korrupció elleni küzdelemre és a jó kormányzás előmozdítására a 2015 utáni globális fejlesztési keret 16. fenntartható fejlesztési céljában foglaltaknak megfelelően; |
| --- | --- |

17.

kéri az EU-t, tagállamait és a többi nemzetközi adományozót, hogy minél előbb teljesítsék az Addisz-Abebában 2015 júliusában megrendezett fejlesztésfinanszírozási konferencián elhangzott ígéreteket, és hangsúlyozza, hogy a fejlesztési politika fókuszát át kell helyezni a békés társadalomépítésre, a korrupció elleni küzdelemre és a jó kormányzás előmozdítására a 2015 utáni globális fejlesztési keret 16. fenntartható fejlesztési céljában foglaltaknak megfelelően;

| 18. | sürgeti az EU-t, tagállamait és a nemzetközi közösséget, hogy vállaljanak nagyobb szerepet a konfliktuskezelésben, különösen pedig járuljanak hozzá fenntartható politikai megoldások kialakításához a konfliktus sújtotta régiókban, mint például Irakban, Szíriában, Líbiában és a Közel-Keleten, továbbá az inkluzív és demokratikus intézmények és a jogállamiság támogatása érdekében erősítsék meg a valamennyi emberi jogi vonatkozásra kiterjedő – többek között regionális szervezetekkel folytatott – politikai párbeszédet, fokozzák a helyi közösségek ellenálló képességét, valamint szilárdítsák meg a társadalmi és demokratikus fejlődést a származási országokban és azok népei között; ezzel összefüggésben fokozottabb együttműködésre hív fel az Arab Liga és az Afrikai Unió e régióban található országaival a védelemre szoruló személyek kezelése, letelepítése és a menedékjog számukra történő megadása érdekében; |
| --- | --- |

18.

sürgeti az EU-t, tagállamait és a nemzetközi közösséget, hogy vállaljanak nagyobb szerepet a konfliktuskezelésben, különösen pedig járuljanak hozzá fenntartható politikai megoldások kialakításához a konfliktus sújtotta régiókban, mint például Irakban, Szíriában, Líbiában és a Közel-Keleten, továbbá az inkluzív és demokratikus intézmények és a jogállamiság támogatása érdekében erősítsék meg a valamennyi emberi jogi vonatkozásra kiterjedő – többek között regionális szervezetekkel folytatott – politikai párbeszédet, fokozzák a helyi közösségek ellenálló képességét, valamint szilárdítsák meg a társadalmi és demokratikus fejlődést a származási országokban és azok népei között; ezzel összefüggésben fokozottabb együttműködésre hív fel az Arab Liga és az Afrikai Unió e régióban található országaival a védelemre szoruló személyek kezelése, letelepítése és a menedékjog számukra történő megadása érdekében;

| 19. | kéri a Bizottságot és a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy hívjanak össze a menekültválsággal foglalkozó nemzetközi konferenciát, amelyen az EU, az uniós tagállamok, az ENSZ égisze alatt működő szervezetek, az Amerikai Egyesült Államok, rangos nemzetközi nem kormányzati szervezetek és arab államok vesznek részt többek között azzal a céllal, hogy egy közös globális humanitárius segítségnyújtási stratégiát hozzanak létre; |
| --- | --- |

19.

kéri a Bizottságot és a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy hívjanak össze a menekültválsággal foglalkozó nemzetközi konferenciát, amelyen az EU, az uniós tagállamok, az ENSZ égisze alatt működő szervezetek, az Amerikai Egyesült Államok, rangos nemzetközi nem kormányzati szervezetek és arab államok vesznek részt többek között azzal a céllal, hogy egy közös globális humanitárius segítségnyújtási stratégiát hozzanak létre;

| 20. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

20.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0414.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0448.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0105.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0176.

---

| 22.9.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/217 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/217

---

P8_TA(2015)0318

Az EU szerepe a közel-keleti békefolyamatban

Az Európai Parlament 2015. szeptember 10-i állásfoglalása az EU közel-keleti békefolyamatban betöltött szerepéről (2015/2685(RSP))

(2017/C 316/24)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a közel-keleti békefolyamatról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a közel-keleti békefolyamatról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a közel-keleti békefolyamatról szóló 2015. július 20-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a közel-keleti békefolyamatról szóló 2015. július 20-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, Federica Mogherininek, és Izraellel, a megszállt palesztin területekkel, a közel-keleti békefolyamattal és az Egyesült Nemzetek Szervezetének segélyező hivatala számára nyújtott uniós támogatással foglalkozó szóvivőjének közelmúltbeli nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, Federica Mogherininek, és Izraellel, a megszállt palesztin területekkel, a közel-keleti békefolyamattal és az Egyesült Nemzetek Szervezetének segélyező hivatala számára nyújtott uniós támogatással foglalkozó szóvivőjének közelmúltbeli nyilatkozataira,

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről Izrael Állam között társulást létrehozó euromediterrán megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről Izrael Állam között társulást létrehozó euromediterrán megállapodásra,

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló ideiglenes euromediterrán társulási megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló ideiglenes euromediterrán társulási megállapodásra,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének, valamint az ENSZ Biztonsági Tanácsának vonatkozó határozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének, valamint az ENSZ Biztonsági Tanácsának vonatkozó határozataira,

| — | tekintettel a polgári lakosság háború idején való védelméről szóló 1949. évi negyedik genfi egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a polgári lakosság háború idején való védelméről szóló 1949. évi negyedik genfi egyezményre,

| — | tekintettel a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartásának előmozdításáról szóló uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartásának előmozdításáról szóló uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel a közel-keleti béke elérése továbbra is a nemzetközi közösség legfontosabb prioritásai közé tartozik, és nélkülözhetetlen eleme a regionális stabilitásnak és biztonságnak; mivel az ENSZ Biztonsági Tanácsában erőfeszítéseket tesznek a békefolyamat újraindítására; |
| --- | --- |

A.

mivel a közel-keleti béke elérése továbbra is a nemzetközi közösség legfontosabb prioritásai közé tartozik, és nélkülözhetetlen eleme a regionális stabilitásnak és biztonságnak; mivel az ENSZ Biztonsági Tanácsában erőfeszítéseket tesznek a békefolyamat újraindítására;

| B. | mivel az izraeli–palesztin konfliktust az arab–izraeli konfliktus szélesebb összefüggéseiben kell vizsgálni; mivel az EU úgy véli, hogy a közel-keleti béke feltétele egy átfogó, regionális megoldás; mivel az erőszakkal terhelt szíriai válság, a Dáis megerősödése, valamint a radikalizmus és a terrorizmus közel-keleti terjedése komoly biztonsági fenyegetéseket jelentenek Izrael és az egész térség számára, tovább súlyosbítva a palesztinok szenvedéseit, ugyanakkor közös érdekeket is teremtenek az arab államok és Izrael között, és mindeközben az Iránnal való nukleáris megállapodás, amelynek elérésében az EU jelentős szerepet játszott, egyedülálló lendületet adhat a békefolyamatnak, amit nem lenne szabad elszalasztani; |
| --- | --- |

B.

mivel az izraeli–palesztin konfliktust az arab–izraeli konfliktus szélesebb összefüggéseiben kell vizsgálni; mivel az EU úgy véli, hogy a közel-keleti béke feltétele egy átfogó, regionális megoldás; mivel az erőszakkal terhelt szíriai válság, a Dáis megerősödése, valamint a radikalizmus és a terrorizmus közel-keleti terjedése komoly biztonsági fenyegetéseket jelentenek Izrael és az egész térség számára, tovább súlyosbítva a palesztinok szenvedéseit, ugyanakkor közös érdekeket is teremtenek az arab államok és Izrael között, és mindeközben az Iránnal való nukleáris megállapodás, amelynek elérésében az EU jelentős szerepet játszott, egyedülálló lendületet adhat a békefolyamatnak, amit nem lenne szabad elszalasztani;

| C. | mivel az Unió már többször is megerősítette, hogy a két állam elvén és az 1967-es határokon alapuló megoldást támogatja, amely szerint mindkét állam fővárosa Jeruzsálem, egy biztonságos Izrael Állam és egy független, demokratikus, területileg összefüggő és életképes Palesztin Állam békében és biztonságban él egymás mellett, és szorgalmazta az Izrael és a Palesztin Hatóság közötti közvetlen béketárgyalások újraindítását; |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió már többször is megerősítette, hogy a két állam elvén és az 1967-es határokon alapuló megoldást támogatja, amely szerint mindkét állam fővárosa Jeruzsálem, egy biztonságos Izrael Állam és egy független, demokratikus, területileg összefüggő és életképes Palesztin Állam békében és biztonságban él egymás mellett, és szorgalmazta az Izrael és a Palesztin Hatóság közötti közvetlen béketárgyalások újraindítását;

| D. | mivel az Unió Izrael legnagyobb kereskedelmi partnere és a palesztinok legnagyobb segélynyújtója; mivel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (alelnök/főképviselő), Federica Mogherini több alkalommal kifejezte elkötelezettségét az iránt, hogy megújítsa és fokozza az EU békefolyamatban betöltött szerepét; mivel 2015. áprilisban Fernando Gentilinit nevezték ki az Európai Unió közel-keleti békefolyamathoz rendelt új különleges képviselőjének; mivel annak ellenére, hogy az Unió arra törekszik és elkötelezett az iránt, hogy hatékony szerepet játsszon e területen, még nem alakított ki átfogó és koherens képet a közel-keleti békefolyamatban való szerepvállalásával kapcsolatban, melynek tükröznie kellene a gyorsan változó regionális összefüggéseket; |
| --- | --- |

D.

mivel az Unió Izrael legnagyobb kereskedelmi partnere és a palesztinok legnagyobb segélynyújtója; mivel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (alelnök/főképviselő), Federica Mogherini több alkalommal kifejezte elkötelezettségét az iránt, hogy megújítsa és fokozza az EU békefolyamatban betöltött szerepét; mivel 2015. áprilisban Fernando Gentilinit nevezték ki az Európai Unió közel-keleti békefolyamathoz rendelt új különleges képviselőjének; mivel annak ellenére, hogy az Unió arra törekszik és elkötelezett az iránt, hogy hatékony szerepet játsszon e területen, még nem alakított ki átfogó és koherens képet a közel-keleti békefolyamatban való szerepvállalásával kapcsolatban, melynek tükröznie kellene a gyorsan változó regionális összefüggéseket;

| 1. | mélységes aggodalmát fejezi ki a közel-keleti békefolyamatot akadályozó elhúzódó patthelyzet miatt, és felszólít a béke megteremtésére irányuló hiteles erőfeszítések haladéktalan újrakezdésére; felszólítja mind az izraelieket, mind a palesztinokat arra, hogy kerüljenek minden olyan lépést, amely miatt tovább élesedhet a helyzet, beleértve a gyűlöletbeszédet és a közösség elleni izgatást, valamint az olyan egyoldalú intézkedéseket, amelyek befolyásolhatják a tárgyalások eredményét, és veszélyeztetik a két állam elvén alapuló megoldás életképességét; kiemeli, hogy az izraeli–palesztin konfliktus tartós megoldása csak regionális összefüggésben, minden érintett regionális szereplő bevonásával és a nemzetközi közösség támogatásával érhető el; |
| --- | --- |

1.

mélységes aggodalmát fejezi ki a közel-keleti békefolyamatot akadályozó elhúzódó patthelyzet miatt, és felszólít a béke megteremtésére irányuló hiteles erőfeszítések haladéktalan újrakezdésére; felszólítja mind az izraelieket, mind a palesztinokat arra, hogy kerüljenek minden olyan lépést, amely miatt tovább élesedhet a helyzet, beleértve a gyűlöletbeszédet és a közösség elleni izgatást, valamint az olyan egyoldalú intézkedéseket, amelyek befolyásolhatják a tárgyalások eredményét, és veszélyeztetik a két állam elvén alapuló megoldás életképességét; kiemeli, hogy az izraeli–palesztin konfliktus tartós megoldása csak regionális összefüggésben, minden érintett regionális szereplő bevonásával és a nemzetközi közösség támogatásával érhető el;

| 2. | ismételten hangsúlyozza, hogy határozottan támogatja az 1967-es határokon nyugvó, két állam elvén alapuló megoldást, amelynek értelmében kölcsönös megállapodáson alapuló területcserék történtek és mindkét ország fővárosa Jeruzsálem, és amely szerint egy biztonságos Izrael Állam és egy független, demokratikus, területileg összefüggő és életképes Palesztin Állam békében, biztonságban és kölcsönös elismerésben él egymás mellett, az önrendelkezéshez való jog alapján és a nemzetközi jog teljes körű tiszteletben tartása mellett; hangsúlyozza, hogy békés eszközök alkalmazása, illetve az emberi jogok és a humanitárius jog tiszteletben tartása az egyetlen módja annak, hogy igazságos és tartós béke alakuljon ki az izraeliek és a palesztinok között; |
| --- | --- |

2.

ismételten hangsúlyozza, hogy határozottan támogatja az 1967-es határokon nyugvó, két állam elvén alapuló megoldást, amelynek értelmében kölcsönös megállapodáson alapuló területcserék történtek és mindkét ország fővárosa Jeruzsálem, és amely szerint egy biztonságos Izrael Állam és egy független, demokratikus, területileg összefüggő és életképes Palesztin Állam békében, biztonságban és kölcsönös elismerésben él egymás mellett, az önrendelkezéshez való jog alapján és a nemzetközi jog teljes körű tiszteletben tartása mellett; hangsúlyozza, hogy békés eszközök alkalmazása, illetve az emberi jogok és a humanitárius jog tiszteletben tartása az egyetlen módja annak, hogy igazságos és tartós béke alakuljon ki az izraeliek és a palesztinok között;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az Unió és a nemzetközi közösség legsürgősebb feladatát a két állam elvén alapuló megoldás életképességének konkrét fellépés révén történő megőrzésének kell képeznie, biztosítva mindkét oldalon a civilek jogainak teljes körű tiszteletben tartását; várakozással tekint az Unió és Izrael között a ciszjordániai helyzetről és a két állam elvén alapuló megoldás lehetőségének megőrzéséről folytatandó strukturális párbeszéd megindítása elé, melynek ki kell térnie a telepek kérdésére is; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az Unió és a nemzetközi közösség legsürgősebb feladatát a két állam elvén alapuló megoldás életképességének konkrét fellépés révén történő megőrzésének kell képeznie, biztosítva mindkét oldalon a civilek jogainak teljes körű tiszteletben tartását; várakozással tekint az Unió és Izrael között a ciszjordániai helyzetről és a két állam elvén alapuló megoldás lehetőségének megőrzéséről folytatandó strukturális párbeszéd megindítása elé, melynek ki kell térnie a telepek kérdésére is;

| 4. | üdvözli, hogy az EU pozitív szerepet játszik és megadja a szükséges támogatást az izraeli–palesztin és tágabb értelemben az arab–izraeli konfliktus békés és építő jellegű eszközök révén történő megoldásának megkönnyítéséhez, ami az EU közel-keleti biztonsággal, stabilitással és jóléttel kapcsolatos érdekeit szolgálja; új uniós megközelítést kér azonban, amely hitelesen szolgálja mind az izraeliek, mind a palesztinok békéhez és biztonsághoz fűződő érdekeit; üdvözli az alelnök/főképviselő személyes elkötelezettségét és az Európai Unió közel-keleti békefolyamathoz rendelt új különleges képviselőjének kinevezését, és támogatja e tekintetben tett erőfeszítéseiket; |
| --- | --- |

4.

üdvözli, hogy az EU pozitív szerepet játszik és megadja a szükséges támogatást az izraeli–palesztin és tágabb értelemben az arab–izraeli konfliktus békés és építő jellegű eszközök révén történő megoldásának megkönnyítéséhez, ami az EU közel-keleti biztonsággal, stabilitással és jóléttel kapcsolatos érdekeit szolgálja; új uniós megközelítést kér azonban, amely hitelesen szolgálja mind az izraeliek, mind a palesztinok békéhez és biztonsághoz fűződő érdekeit; üdvözli az alelnök/főképviselő személyes elkötelezettségét és az Európai Unió közel-keleti békefolyamathoz rendelt új különleges képviselőjének kinevezését, és támogatja e tekintetben tett erőfeszítéseiket;

| 5. | üdvözli az EU azon kötelezettségvállalását, hogy valamennyi érintett féllel konzultálva aktívan elősegíti a békefolyamat megújított többoldalú megközelítését, és hogy tevékenyen segíteni fogja a feleket a bizalom helyreállításában és az érdemi tárgyalások folytatásához szükséges bizalomteli légkör mielőbbi kialakításában; megjegyzi, hogy az EU úgy ítéli meg, hogy a nemzetközi támogató csoport létrehozása az egyik lehetséges módja annak, hogy hozzájáruljon e cél eléréséhez; hangsúlyozza, hogy az EU készen áll arra, hogy együttműködjön a régióbeli partnerekkel az arab békekezdeményezés alapján; |
| --- | --- |

5.

üdvözli az EU azon kötelezettségvállalását, hogy valamennyi érintett féllel konzultálva aktívan elősegíti a békefolyamat megújított többoldalú megközelítését, és hogy tevékenyen segíteni fogja a feleket a bizalom helyreállításában és az érdemi tárgyalások folytatásához szükséges bizalomteli légkör mielőbbi kialakításában; megjegyzi, hogy az EU úgy ítéli meg, hogy a nemzetközi támogató csoport létrehozása az egyik lehetséges módja annak, hogy hozzájáruljon e cél eléréséhez; hangsúlyozza, hogy az EU készen áll arra, hogy együttműködjön a régióbeli partnerekkel az arab békekezdeményezés alapján;

| 6. | sürgeti az alelnököt/ főképviselőt és az uniós különleges képviselőt, hogy használják ki jobban az EU és tagállamai politikai kapcsolatait és intézményi szakértelmét – amelyek Európa és a közel-keleti régió földrajzi közelségén, történelmi kötelékein és intenzív gazdasági kapcsolatain alapulnak – az izraeliek és palesztinok, illetve tágabb értelemben az arab államok és Izrael közötti békefolyamatban valódi politikai szerep betöltése érdekében; emlékezteti a tagállamokat azon kötelességükre, hogy aktív hozzájáruljanak a közel-keleti békefolyamat kezelésének módjára vonatkozó egységes európai álláspont kialakításához, továbbá tartózkodjanak az európai fellépést gyengítő egyoldalú kezdeményezésektől; |
| --- | --- |

6.

sürgeti az alelnököt/ főképviselőt és az uniós különleges képviselőt, hogy használják ki jobban az EU és tagállamai politikai kapcsolatait és intézményi szakértelmét – amelyek Európa és a közel-keleti régió földrajzi közelségén, történelmi kötelékein és intenzív gazdasági kapcsolatain alapulnak – az izraeliek és palesztinok, illetve tágabb értelemben az arab államok és Izrael közötti békefolyamatban valódi politikai szerep betöltése érdekében; emlékezteti a tagállamokat azon kötelességükre, hogy aktív hozzájáruljanak a közel-keleti békefolyamat kezelésének módjára vonatkozó egységes európai álláspont kialakításához, továbbá tartózkodjanak az európai fellépést gyengítő egyoldalú kezdeményezésektől;

| 7. | támogatja az ENSZ Biztonsági Tanácsában az izraeliek és a palesztinok közötti béketárgyalások folytatására tett erőfeszítéseket; sürgeti az EU-t, hogy hajtsa végre a befolyással rendelkező szereplőként rá váró feladatokat, és indítson bátor és átfogó, az egész régiót érintő békekezdeményezést; úgy véli, hogy az EU-nak kiemelt szerepet kell játszania a közel-keleti kvartett céljainak – amelyeket a konfliktus politikai megoldásának megtalálására kell újraösszpontosítani – és formátumának újbóli meghatározásában; |
| --- | --- |

7.

támogatja az ENSZ Biztonsági Tanácsában az izraeliek és a palesztinok közötti béketárgyalások folytatására tett erőfeszítéseket; sürgeti az EU-t, hogy hajtsa végre a befolyással rendelkező szereplőként rá váró feladatokat, és indítson bátor és átfogó, az egész régiót érintő békekezdeményezést; úgy véli, hogy az EU-nak kiemelt szerepet kell játszania a közel-keleti kvartett céljainak – amelyeket a konfliktus politikai megoldásának megtalálására kell újraösszpontosítani – és formátumának újbóli meghatározásában;

| 8. | elítéli az izraeli telepek folyamatos bővítését, mivel az sérti a nemzetközi jogot, fokozza a palesztin oldal felháborodását, és aláássa a két állam elvén alapuló megoldás életképességét és megvalósításának esélyeit, és felszólítja az izraeli hatóságokat, hogy haladéktalanul vessenek véget a telepekkel kapcsolatos politikájuknak, és azt fordítsák a visszájára; |
| --- | --- |

8.

elítéli az izraeli telepek folyamatos bővítését, mivel az sérti a nemzetközi jogot, fokozza a palesztin oldal felháborodását, és aláássa a két állam elvén alapuló megoldás életképességét és megvalósításának esélyeit, és felszólítja az izraeli hatóságokat, hogy haladéktalanul vessenek véget a telepekkel kapcsolatos politikájuknak, és azt fordítsák a visszájára;

| 9. | üdvözli az EU annak biztosítására irányuló kötelezettségvállalását, hogy – az Izrael és az általa a megszállt palesztin területeken végzett tevékenységek közötti különbségtétel szellemében – minden, az EU és Izrael közötti megállapodásban egyértelműen és kifejezetten szerepeljen az a tény, hogy – amint azt a Külügyek Tanácsának 2015. július 20-i következtetései is ismételten hangsúlyozzák – az említett megállapodások az 1967-ben Izrael által megszállt területekre nem vonatkoznak; tudomásul veszi az EU által finanszírozott vissza nem térítendő támogatások, pénzdíjak és pénzügyi eszközök vonatkozásában az izraeli szervezetek és azok Izrael által 1967 júniusa óta elfoglalt területeken folytatott tevékenységének 2014. évtől kezdődő támogathatóságáról szóló, 2013. július 19-i bizottsági iránymutatásokat, és a 16 uniós külügyminiszter által 2015. április 13-án az alelnöknek/főképviselőnek küldött levelet, amelyben ösztönzik arra, hogy a Bizottságon belül vállaljon vezető szerepet az izraeli telepekről származó termékek címkézésére vonatkozó, az egész EU-ra kiterjedő iránymutatások kidolgozásának lezárásában; |
| --- | --- |

9.

üdvözli az EU annak biztosítására irányuló kötelezettségvállalását, hogy – az Izrael és az általa a megszállt palesztin területeken végzett tevékenységek közötti különbségtétel szellemében – minden, az EU és Izrael közötti megállapodásban egyértelműen és kifejezetten szerepeljen az a tény, hogy – amint azt a Külügyek Tanácsának 2015. július 20-i következtetései is ismételten hangsúlyozzák – az említett megállapodások az 1967-ben Izrael által megszállt területekre nem vonatkoznak; tudomásul veszi az EU által finanszírozott vissza nem térítendő támogatások, pénzdíjak és pénzügyi eszközök vonatkozásában az izraeli szervezetek és azok Izrael által 1967 júniusa óta elfoglalt területeken folytatott tevékenységének 2014. évtől kezdődő támogathatóságáról szóló, 2013. július 19-i bizottsági iránymutatásokat, és a 16 uniós külügyminiszter által 2015. április 13-án az alelnöknek/főképviselőnek küldött levelet, amelyben ösztönzik arra, hogy a Bizottságon belül vállaljon vezető szerepet az izraeli telepekről származó termékek címkézésére vonatkozó, az egész EU-ra kiterjedő iránymutatások kidolgozásának lezárásában;

| 10. | hangsúlyozza az Unió illetékes hatóságainak felelősségét annak további biztosításában, hogy a palesztinoknak juttatott uniós finanszírozást ne lehessen sem közvetlenül, sem közvetve terrorista szervezetek vagy tevékenységek számára átirányítani; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza az Unió illetékes hatóságainak felelősségét annak további biztosításában, hogy a palesztinoknak juttatott uniós finanszírozást ne lehessen sem közvetlenül, sem közvetve terrorista szervezetek vagy tevékenységek számára átirányítani;

| 11. | hangsúlyozza, hogy a militáns csoportok által izraeli területek ellen végrehajtott rakétatámadás elfogadhatatlan, és ismételten rámutat a helyzet élesedésének veszélyére; hangsúlyozza, hogy az EU-nak feltétlenül Izraellel, a Palesztin Hatósággal, Egyiptommal és Jordániával partnerségben kell tevékenykednie annak érdekében, hogy meg lehessen előzni a gázai övezeti és ciszjordániai terrorista csoportok újbóli felfegyverzését, valamint az általuk folytatott fegyvercsempészetet, rakétagyártást és alagútépítést; ismételten hangsúlyozza, hogy égető szükség van Gázában minden terrorista csoport lefegyverzésére, összhangban a Külügyek Tanácsa 2014. júliusi következtetéseivel; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a militáns csoportok által izraeli területek ellen végrehajtott rakétatámadás elfogadhatatlan, és ismételten rámutat a helyzet élesedésének veszélyére; hangsúlyozza, hogy az EU-nak feltétlenül Izraellel, a Palesztin Hatósággal, Egyiptommal és Jordániával partnerségben kell tevékenykednie annak érdekében, hogy meg lehessen előzni a gázai övezeti és ciszjordániai terrorista csoportok újbóli felfegyverzését, valamint az általuk folytatott fegyvercsempészetet, rakétagyártást és alagútépítést; ismételten hangsúlyozza, hogy égető szükség van Gázában minden terrorista csoport lefegyverzésére, összhangban a Külügyek Tanácsa 2014. júliusi következtetéseivel;

| 12. | mélységes aggodalmának ad hangot a ciszjordániai telepesek fokozódó erőszakossága miatt; üdvözli, hogy az izraeli vezetés széles körben elítélte a Davabsa család ellen Dúma falujában a közelmúltban elkövetett gyújtogatást, de emlékezteti Izraelt, hogy teljes felelősséggel tartozik a palesztin lakosság védelméért és a telepesek általi erőszak elkövetőinek bíróság elé állításáért; |
| --- | --- |

12.

mélységes aggodalmának ad hangot a ciszjordániai telepesek fokozódó erőszakossága miatt; üdvözli, hogy az izraeli vezetés széles körben elítélte a Davabsa család ellen Dúma falujában a közelmúltban elkövetett gyújtogatást, de emlékezteti Izraelt, hogy teljes felelősséggel tartozik a palesztin lakosság védelméért és a telepesek általi erőszak elkövetőinek bíróság elé állításáért;

| 13. | üdvözli azt a munkát, amelyet a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) rendőri és jogállami missziója (EUPOL COPPS) végzett a megszállt palesztin területeken azzal, hogy segítette a Palesztin Hatóságot a jövőbeli palesztin állam intézményeinek kiépítésében a rendőrségi és a büntető igazságszolgáltatás terén; kéri a KBVP határellenőrzést segítő missziójának (EUBAM Rafah) újbóli életre keltését, nagyratörőbb feladatokkal, megfelelő eszközökkel és személyzettel annak érdekében, hogy konkrét szerepet játszhasson a Gázai övezet egyiptomi és izraeli határainak ellenőrzésében; |
| --- | --- |

13.

üdvözli azt a munkát, amelyet a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) rendőri és jogállami missziója (EUPOL COPPS) végzett a megszállt palesztin területeken azzal, hogy segítette a Palesztin Hatóságot a jövőbeli palesztin állam intézményeinek kiépítésében a rendőrségi és a büntető igazságszolgáltatás terén; kéri a KBVP határellenőrzést segítő missziójának (EUBAM Rafah) újbóli életre keltését, nagyratörőbb feladatokkal, megfelelő eszközökkel és személyzettel annak érdekében, hogy konkrét szerepet játszhasson a Gázai övezet egyiptomi és izraeli határainak ellenőrzésében;

| 14. | felhívja az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ) és a Bizottságot, hogy készítsenek jelentést a Parlament számára a megszállt palesztin területeken lévő, Unió által finanszírozott létesítmények és projektek elpusztításáról és az azokat ért károkról; |
| --- | --- |

14.

felhívja az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ) és a Bizottságot, hogy készítsenek jelentést a Parlament számára a megszállt palesztin területeken lévő, Unió által finanszírozott létesítmények és projektek elpusztításáról és az azokat ért károkról;

| 15. | felszólítja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy biztosítsanak finanszírozást a régióban működő azon nem kormányzati szervezetek számára, amelyek politikai céljai összhangban vannak a közel-keleti békefolyamat átfogó céljaival, és sürgeti az uniós hatóságokat, hogy működjenek együtt a megfelelő partnereikkel ebben a kérdésben; |
| --- | --- |

15.

felszólítja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy biztosítsanak finanszírozást a régióban működő azon nem kormányzati szervezetek számára, amelyek politikai céljai összhangban vannak a közel-keleti békefolyamat átfogó céljaival, és sürgeti az uniós hatóságokat, hogy működjenek együtt a megfelelő partnereikkel ebben a kérdésben;

| 16. | ismételten felszólít a Gázai övezet blokádjának megszüntetésére és a terület 2014 nyarán lezajlott háborús események utáni, sürgető újjáépítésére és helyreállítására, amit az Uniónak és a nemzetközi közösségnek a humanitárius segítségnyújtás szempontjából kiemelten kell kezelnie; elismerését fejezi ki az Egyesült Nemzetek Szervezetének a közel-keleti palesztin menekülteket segélyező hivatala (UNRWA) e téren kifejtett hősies munkájáért; sürgeti az adományozókat, hogy a lehető leghamarabb utalják át a 2014. október 12-i, Palesztináról szóló kairói nemzetközi konferencián („Gáza újjáépítése”) tett pénzügyi kötelezettségvállalások összegét; |
| --- | --- |

16.

ismételten felszólít a Gázai övezet blokádjának megszüntetésére és a terület 2014 nyarán lezajlott háborús események utáni, sürgető újjáépítésére és helyreállítására, amit az Uniónak és a nemzetközi közösségnek a humanitárius segítségnyújtás szempontjából kiemelten kell kezelnie; elismerését fejezi ki az Egyesült Nemzetek Szervezetének a közel-keleti palesztin menekülteket segélyező hivatala (UNRWA) e téren kifejtett hősies munkájáért; sürgeti az adományozókat, hogy a lehető leghamarabb utalják át a 2014. október 12-i, Palesztináról szóló kairói nemzetközi konferencián („Gáza újjáépítése”) tett pénzügyi kötelezettségvállalások összegét;

| 17. | üdvözli az Izrael által a Gázai övezettel szembeni korlátozások enyhítésére a közelmúltban tett lépéseket, de sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy továbbra is korlátozza az építőanyagok Gázába való bejutását; hangsúlyozza a további pozitív intézkedések fontosságát annak érdekében, hogy – Izrael jogos biztonsági aggodalmainak megfelelő kezelése mellett – lehetséges legyen a humanitárius segítség helyszínre juttatása és a gazdasági fellendülés; sürgeti a tagállamokat, hogy teljesítsék az arra vonatkozó ígéreteiket, hogy támogatják az újjáépítéshez szükséges anyagok nyomon követésének és ellenőrzésének háromoldalú mechanizmusát; |
| --- | --- |

17.

üdvözli az Izrael által a Gázai övezettel szembeni korlátozások enyhítésére a közelmúltban tett lépéseket, de sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy továbbra is korlátozza az építőanyagok Gázába való bejutását; hangsúlyozza a további pozitív intézkedések fontosságát annak érdekében, hogy – Izrael jogos biztonsági aggodalmainak megfelelő kezelése mellett – lehetséges legyen a humanitárius segítség helyszínre juttatása és a gazdasági fellendülés; sürgeti a tagállamokat, hogy teljesítsék az arra vonatkozó ígéreteiket, hogy támogatják az újjáépítéshez szükséges anyagok nyomon követésének és ellenőrzésének háromoldalú mechanizmusát;

| 18. | sürgeti az alelnököt/főképviselőt, hogy lépjen fel az ENSZ független vizsgálóbizottságának a 2014-es gázai konfliktusról készített jelentésében szereplő ajánlások teljes körű végrehajtása érdekében, beleértve a Nemzetközi Büntetőbíróság tevékenységének aktív támogatására irányuló ajánlásokat; üdvözli, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában részt vevő uniós tagállamok egyhangúlag támogatták annak 2015. július 3-i, „Az elszámoltathatóság és az igazság biztosítása a nemzetközi jog valamennyi megsértése esetén a megszállt palesztin területeken, többek között Kelet-Jeruzsálemben” című határozatát; |
| --- | --- |

18.

sürgeti az alelnököt/főképviselőt, hogy lépjen fel az ENSZ független vizsgálóbizottságának a 2014-es gázai konfliktusról készített jelentésében szereplő ajánlások teljes körű végrehajtása érdekében, beleértve a Nemzetközi Büntetőbíróság tevékenységének aktív támogatására irányuló ajánlásokat; üdvözli, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában részt vevő uniós tagállamok egyhangúlag támogatták annak 2015. július 3-i, „Az elszámoltathatóság és az igazság biztosítása a nemzetközi jog valamennyi megsértése esetén a megszállt palesztin területeken, többek között Kelet-Jeruzsálemben” című határozatát;

| 19. | hangsúlyozza, hogy a palesztin frakciók közötti megbékélés a két állam elvén alapuló megoldás megvalósításának fontos eleme, és sajnálatát fejezi ki a folytatódó palesztin megosztottság miatt; támogatja az EU palesztin frakciókhoz intézett felszólítását, hogy tekintsék a legfontosabb célnak a megbékélést és a Palesztin Hatóság Gázai övezetbe való visszatérését; sürgeti a palesztin erőket, hogy folytassák a megbékélésre irányuló erőfeszítéseiket, különösen a régóta esedékes elnökválasztás és törvényhozási választások megtartásával; hangsúlyozza, hogy a Palesztin Hatóságnak e tekintetben nagyobb felelősséget kell vállalnia és át kell vennie a Gázai övezetben a kormányzati feladatokat, többek között a biztonság és a polgári közigazgatás terén, valamint a határátkelőhelyeken való jelenléte révén; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy a palesztin frakciók közötti megbékélés a két állam elvén alapuló megoldás megvalósításának fontos eleme, és sajnálatát fejezi ki a folytatódó palesztin megosztottság miatt; támogatja az EU palesztin frakciókhoz intézett felszólítását, hogy tekintsék a legfontosabb célnak a megbékélést és a Palesztin Hatóság Gázai övezetbe való visszatérését; sürgeti a palesztin erőket, hogy folytassák a megbékélésre irányuló erőfeszítéseiket, különösen a régóta esedékes elnökválasztás és törvényhozási választások megtartásával; hangsúlyozza, hogy a Palesztin Hatóságnak e tekintetben nagyobb felelősséget kell vállalnia és át kell vennie a Gázai övezetben a kormányzati feladatokat, többek között a biztonság és a polgári közigazgatás terén, valamint a határátkelőhelyeken való jelenléte révén;

| 20. | a konfliktusban érintett minden felet felszólít a fogva tartottak és bebörtönzöttek – köztük az éhségsztrájkot folytatók – jogainak maradéktalan tiszteletben tartására; |
| --- | --- |

20.

a konfliktusban érintett minden felet felszólít a fogva tartottak és bebörtönzöttek – köztük az éhségsztrájkot folytatók – jogainak maradéktalan tiszteletben tartására;

| 21. | mélységes aggodalmát fejezi ki az UNRWA súlyos finanszírozási válsága miatt; kéri az UNRWA-nak nyújtott uniós pénzügyi támogatás fokozását, és arra szólítja fel a többi adományozót, hogy tartsák be a hivatalnak tett ígéreteiket, továbbá az UNRWA-t arra, hogy folytassa irányításának javítását, ugyanakkor kéri a palesztin menekültek jelentette alapvető központi probléma orvoslását; elismerését fejezi ki az UNRWA-nak, és üdvözli az általa tett rendkívüli erőfeszítéseket, amelyek lehetővé tették a 2015/2016-os tanév megnyitását a palesztin menekült diákok számára; |
| --- | --- |

21.

mélységes aggodalmát fejezi ki az UNRWA súlyos finanszírozási válsága miatt; kéri az UNRWA-nak nyújtott uniós pénzügyi támogatás fokozását, és arra szólítja fel a többi adományozót, hogy tartsák be a hivatalnak tett ígéreteiket, továbbá az UNRWA-t arra, hogy folytassa irányításának javítását, ugyanakkor kéri a palesztin menekültek jelentette alapvető központi probléma orvoslását; elismerését fejezi ki az UNRWA-nak, és üdvözli az általa tett rendkívüli erőfeszítéseket, amelyek lehetővé tették a 2015/2016-os tanév megnyitását a palesztin menekült diákok számára;

| 22. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Unió közel-keleti békefolyamathoz rendelt különleges képviselőjének, a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak, az ENSZ főtitkárának, a Knesszetnek, Izrael elnökének és kormányának, a Palesztin Törvényhozó Tanácsnak és a Palesztin Hatóságnak, az Arab Államok Ligája főtitkárának, Egyiptom, Jordánia és Libanon parlamentjeinek és kormányainak és az Egyesült Nemzetek Szervezete segélyező hivatala főbiztosának. |
| --- | --- |

22.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Unió közel-keleti békefolyamathoz rendelt különleges képviselőjének, a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak, az ENSZ főtitkárának, a Knesszetnek, Izrael elnökének és kormányának, a Palesztin Törvényhozó Tanácsnak és a Palesztin Hatóságnak, az Arab Államok Ligája főtitkárának, Egyiptom, Jordánia és Libanon parlamentjeinek és kormányainak és az Egyesült Nemzetek Szervezete segélyező hivatala főbiztosának.

---

| 22.9.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/221 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/221

---

P8_TA(2015)0319

A fehéroroszországi helyzet

Az Európai Parlament 2015. szeptember 10-i állásfoglalása a fehéroroszországi helyzetről (2015/2834(RSP))

(2017/C 316/25)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Fehéroroszországról szóló korábbi állásfoglalásaira és ajánlásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fehéroroszországról szóló korábbi állásfoglalásaira és ajánlásaira,

| — | tekintettel a keleti partnerség 2015 májusában Rigában tartott csúcstalálkozójára és annak nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a keleti partnerség 2015 májusában Rigában tartott csúcstalálkozójára és annak nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Európai Unió és a Fehérorosz Köztársaság között 2015. július 28-án lezajlott emberi jogi párbeszédre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Fehérorosz Köztársaság között 2015. július 28-án lezajlott emberi jogi párbeszédre,

| — | tekintettel arra, hogy a fehérorosz hatóságok 2015. augusztus 22-én hat politikai foglyot szabadon bocsátottak, és Federica Mogherini, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és Johannes Hahn, szomszédságpolitikáért és csatlakozási tárgyalásokért felelős biztos ezt követően 2015. augusztus 22-én kiadott, az említett foglyok szabadon bocsátásáról szóló nyilatkozatára; |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy a fehérorosz hatóságok 2015. augusztus 22-én hat politikai foglyot szabadon bocsátottak, és Federica Mogherini, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és Johannes Hahn, szomszédságpolitikáért és csatlakozási tárgyalásokért felelős biztos ezt követően 2015. augusztus 22-én kiadott, az említett foglyok szabadon bocsátásáról szóló nyilatkozatára;

| — | tekintettel a soron következő, 2015. október 11-re kiírt elnökválasztásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a soron következő, 2015. október 11-re kiírt elnökválasztásokra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel – a Fehéroroszország, az EU és az Egyesült Államok közötti kapcsolatok érezhető megélénkülése ellenére – Fehéroroszországban továbbra is az emberi jogokat sértő állapotok uralkodnak, tovább tart többek között az emberi jogi jogvédők megfélemlítése, továbbra is előfordulnak rendőrségi razziák az emberi jogi szervezeteknél, melyek során ezek felszereléseit lefoglalják, és az országból továbbra is tüntetnek el erőszakkal embereket, amint azt az ENSZ különleges előadójának az emberi jogok fehéroroszországi helyzetéről szóló jelentése is megerősíti; |
| --- | --- |

A.

mivel – a Fehéroroszország, az EU és az Egyesült Államok közötti kapcsolatok érezhető megélénkülése ellenére – Fehéroroszországban továbbra is az emberi jogokat sértő állapotok uralkodnak, tovább tart többek között az emberi jogi jogvédők megfélemlítése, továbbra is előfordulnak rendőrségi razziák az emberi jogi szervezeteknél, melyek során ezek felszereléseit lefoglalják, és az országból továbbra is tüntetnek el erőszakkal embereket, amint azt az ENSZ különleges előadójának az emberi jogok fehéroroszországi helyzetéről szóló jelentése is megerősíti;

| B. | mivel a Parlament Fehéroroszországgal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttsége 2015. június 18–19. között – 2002 óta először – hivatalos látogatást tett Minszkben; mivel az Európai Parlament jelenleg nem áll hivatalos kapcsolatban a fehérorosz parlamenttel; |
| --- | --- |

B.

mivel a Parlament Fehéroroszországgal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttsége 2015. június 18–19. között – 2002 óta először – hivatalos látogatást tett Minszkben; mivel az Európai Parlament jelenleg nem áll hivatalos kapcsolatban a fehérorosz parlamenttel;

| C. | mivel a szólás- és médiaszabadság jelentős javulása, az egyszerű polgárok és ellenzéki aktivisták politikai jogainak azonos szintű tiszteletben tartása, valamint a jogállamiság és az alapvető jogok tiszteletben tartása előfeltétele az EU és Fehéroroszország közötti kapcsolatok javulásának; mivel az Európai Unió továbbra is szilárdan elkötelezett az emberi jogok – többek között a szólás- és médiaszabadság – fehéroroszországi védelme mellett; |
| --- | --- |

C.

mivel a szólás- és médiaszabadság jelentős javulása, az egyszerű polgárok és ellenzéki aktivisták politikai jogainak azonos szintű tiszteletben tartása, valamint a jogállamiság és az alapvető jogok tiszteletben tartása előfeltétele az EU és Fehéroroszország közötti kapcsolatok javulásának; mivel az Európai Unió továbbra is szilárdan elkötelezett az emberi jogok – többek között a szólás- és médiaszabadság – fehéroroszországi védelme mellett;

| D. | mivel történtek előrelépések egyes ágazatokat – pl. a felsőoktatást, a szakképzést, a digitális piacot, az energiaágazatot, az élelmiszerbiztonságot és a kultúrát – érintő szakpolitikák terén folytatott együttműködésben, ami előmozdítja a fehérorosz társadalomban a szükséges reformokról folytatandó konstruktív vitát és az Európai Unióval kapcsolatos általános tájékozottság kialakulását; mivel az EU-nak ugyanakkor gondoskodnia kell arról, hogy forrásait ne a civil társadalmi szervezetek, az emberi jogi jogvédők, a szabadúszó újságírók és az ellenzéki vezetők ellen használják fel; |
| --- | --- |

D.

mivel történtek előrelépések egyes ágazatokat – pl. a felsőoktatást, a szakképzést, a digitális piacot, az energiaágazatot, az élelmiszerbiztonságot és a kultúrát – érintő szakpolitikák terén folytatott együttműködésben, ami előmozdítja a fehérorosz társadalomban a szükséges reformokról folytatandó konstruktív vitát és az Európai Unióval kapcsolatos általános tájékozottság kialakulását; mivel az EU-nak ugyanakkor gondoskodnia kell arról, hogy forrásait ne a civil társadalmi szervezetek, az emberi jogi jogvédők, a szabadúszó újságírók és az ellenzéki vezetők ellen használják fel;

| E. | mivel Fehéroroszországban 1994 óta nem került sor szabad és tisztességes választásokra a nemzetközileg elismert normáknak megfelelő választási jogszabályokkal összhangban, és mivel a jelenlegi jogszabályok óriási előnyt nyújtanak a hivatalban lévő elnöknek; mivel az EBESZ/Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala egész Fehéroroszországba kiküldte hosszú távú választási megfigyelő misszióját, és koordinálja a rövid távra kirendelt megfigyelők munkáját is; |
| --- | --- |

E.

mivel Fehéroroszországban 1994 óta nem került sor szabad és tisztességes választásokra a nemzetközileg elismert normáknak megfelelő választási jogszabályokkal összhangban, és mivel a jelenlegi jogszabályok óriási előnyt nyújtanak a hivatalban lévő elnöknek; mivel az EBESZ/Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala egész Fehéroroszországba kiküldte hosszú távú választási megfigyelő misszióját, és koordinálja a rövid távra kirendelt megfigyelők munkáját is;

| F. | mivel Lukasenka elnök 2015. április 2-án aláírta a „társadalmi függőség megelőzéséről” szóló 3. számú rendeletet, amely közmunkára kötelezi a munkanélküli személyeket, melynek elmaradása esetén az érintettnek különadót kell fizetnie az állami költségvetésbe, vagy közigazgatási bírsággal, illetve közigazgatási eljárás keretében letartóztatással sújtható; |
| --- | --- |

F.

mivel Lukasenka elnök 2015. április 2-án aláírta a „társadalmi függőség megelőzéséről” szóló 3. számú rendeletet, amely közmunkára kötelezi a munkanélküli személyeket, melynek elmaradása esetén az érintettnek különadót kell fizetnie az állami költségvetésbe, vagy közigazgatási bírsággal, illetve közigazgatási eljárás keretében letartóztatással sújtható;

| G. | mivel 2015. január 1-jén a média valamennyi formáját szabályozó új jogszabályt vezettek be; mivel ez a jogszabály lehetővé teszi a kormány számára, hogy betiltson bármely médiaorgánumot, ideértve az online médiát is, amennyiben azok „nem megfelelőnek” ítélt tartalmat tesznek közzé; |
| --- | --- |

G.

mivel 2015. január 1-jén a média valamennyi formáját szabályozó új jogszabályt vezettek be; mivel ez a jogszabály lehetővé teszi a kormány számára, hogy betiltson bármely médiaorgánumot, ideértve az online médiát is, amennyiben azok „nem megfelelőnek” ítélt tartalmat tesznek közzé;

| H. | mivel a fehérorosz hatóságok végül szabadon engedték mind a hat, még fogságban lévő politikai foglyot, köztük korábbi elnökjelölteket, azt követően, hogy éveken át letagadták létezésüket; |
| --- | --- |

H.

mivel a fehérorosz hatóságok végül szabadon engedték mind a hat, még fogságban lévő politikai foglyot, köztük korábbi elnökjelölteket, azt követően, hogy éveken át letagadták létezésüket;

| I. | mivel 2015. július 13-án és július 31-én a Tanács felülvizsgálta a Fehéroroszországgal szembeni korlátozó intézkedéseket, és néhány tisztviselő és vállalat nevét eltávolítva módosította a vízumtilalommal és vagyoni eszközeik befagyasztásával sújtottak listáját; mivel 175 személy, köztük Aljakszandr Lukasenka, a beutazási tilalom hatálya alatt áll, és az EU területén rajtuk kívül még 18 gazdasági szereplő vagyoni eszközei vannak befagyasztva; mivel az uniós korlátozó intézkedések értékelésére várhatóan az elkövetkező hónapokban kerül sor, melynek során figyelembe veszik a legújabb fejleményeket, és minden más olyan tényezőt, amelyre a korlátozó intézkedések alapulnak; |
| --- | --- |

I.

mivel 2015. július 13-án és július 31-én a Tanács felülvizsgálta a Fehéroroszországgal szembeni korlátozó intézkedéseket, és néhány tisztviselő és vállalat nevét eltávolítva módosította a vízumtilalommal és vagyoni eszközeik befagyasztásával sújtottak listáját; mivel 175 személy, köztük Aljakszandr Lukasenka, a beutazási tilalom hatálya alatt áll, és az EU területén rajtuk kívül még 18 gazdasági szereplő vagyoni eszközei vannak befagyasztva; mivel az uniós korlátozó intézkedések értékelésére várhatóan az elkövetkező hónapokban kerül sor, melynek során figyelembe veszik a legújabb fejleményeket, és minden más olyan tényezőt, amelyre a korlátozó intézkedések alapulnak;

| J. | mivel 2015. július 28-án az EU és a Fehérorosz Köztársaság Brüsszelben emberi jogi párbeszédet tartott olyan kérdésekre összpontosítva, mint például a Nemzeti Emberi Jogi Intézet létrehozása, a véleménynyilvánítás szabadsága, a gyülekezési és az egyesülési szabadság, a halálbüntetés, a kínzás és a rossz bánásmód elleni küzdelem, valamint a gyermekek jogai; |
| --- | --- |

J.

mivel 2015. július 28-án az EU és a Fehérorosz Köztársaság Brüsszelben emberi jogi párbeszédet tartott olyan kérdésekre összpontosítva, mint például a Nemzeti Emberi Jogi Intézet létrehozása, a véleménynyilvánítás szabadsága, a gyülekezési és az egyesülési szabadság, a halálbüntetés, a kínzás és a rossz bánásmód elleni küzdelem, valamint a gyermekek jogai;

| K. | mivel Fehéroroszország építő szerepet játszott az ukrajnai tűzszünetről szóló megállapodás előmozdításában; |
| --- | --- |

K.

mivel Fehéroroszország építő szerepet játszott az ukrajnai tűzszünetről szóló megállapodás előmozdításában;

| L. | mivel az ukrajnai konfliktus fokozta a fehérorosz társadalom attól való félelmét, hogy a hatalomváltás a belpolitikai helyzet destabilizálódásához vezethet; |
| --- | --- |

L.

mivel az ukrajnai konfliktus fokozta a fehérorosz társadalom attól való félelmét, hogy a hatalomváltás a belpolitikai helyzet destabilizálódásához vezethet;

| M. | mivel Fehéroroszország az egyetlen olyan ország Európában, amely még mindig alkalmazza a halálbüntetést; |
| --- | --- |

M.

mivel Fehéroroszország az egyetlen olyan ország Európában, amely még mindig alkalmazza a halálbüntetést;

| 1. | továbbra is mély aggodalommal tölti el, hogy Fehéroroszországban továbbra is sérülnek az emberi jogok és az alapvető szabadságok, valamint hogy a független nemzetközi megfigyelők szerint a korábbi választások során súlyos hiányosságokra derült fény, és a választások után az ellenzéki vezetőket aktívan üldözték; |
| --- | --- |

1.

továbbra is mély aggodalommal tölti el, hogy Fehéroroszországban továbbra is sérülnek az emberi jogok és az alapvető szabadságok, valamint hogy a független nemzetközi megfigyelők szerint a korábbi választások során súlyos hiányosságokra derült fény, és a választások után az ellenzéki vezetőket aktívan üldözték;

| 2. | üdvözli a még börtönben lévő politikai foglyok közelmúltbeli szabadon bocsátását; felhívja a fehérorosz kormányt, hogy rehabilitálja a szabadon bocsátott politikai foglyokat és maradéktalanul állítsa vissza polgári és politikai jogaikat; hangsúlyozza, hogy ez az első lépések egyike lehet az Európai Unió és Fehéroroszország közötti kapcsolatok javítása felé; hangsúlyozza azonban, hogy a hasonló intézkedések a múltban inkább csak szimbolikus gesztusok voltak, és sem a fehérorosz társadalom helyzetének javulásához, sem az EU-val fenntartott kapcsolatok javulásához nem járultak hozzá; |
| --- | --- |

2.

üdvözli a még börtönben lévő politikai foglyok közelmúltbeli szabadon bocsátását; felhívja a fehérorosz kormányt, hogy rehabilitálja a szabadon bocsátott politikai foglyokat és maradéktalanul állítsa vissza polgári és politikai jogaikat; hangsúlyozza, hogy ez az első lépések egyike lehet az Európai Unió és Fehéroroszország közötti kapcsolatok javítása felé; hangsúlyozza azonban, hogy a hasonló intézkedések a múltban inkább csak szimbolikus gesztusok voltak, és sem a fehérorosz társadalom helyzetének javulásához, sem az EU-val fenntartott kapcsolatok javulásához nem járultak hozzá;

| 3. | felszólítja Fehéroroszországot, hogy a közelgő elnökválasztásokat a nemzetközileg elismert normákkal összhangban folytassa le, biztosítson szabad hozzáférést az ellenzék jelöltjeinek a kormányzati ellenőrzés alatt álló valamennyi kommunikációs eszközhöz, és tegye lehetővé számukra, hogy egyenlő feltételek mellett vegyenek részt a választásokon, különösen független választási bizottságok felállítása és azokban minden szinten megfelelő képviselet, továbbá átlátható szavazatszámlálás biztosítása révén; |
| --- | --- |

3.

felszólítja Fehéroroszországot, hogy a közelgő elnökválasztásokat a nemzetközileg elismert normákkal összhangban folytassa le, biztosítson szabad hozzáférést az ellenzék jelöltjeinek a kormányzati ellenőrzés alatt álló valamennyi kommunikációs eszközhöz, és tegye lehetővé számukra, hogy egyenlő feltételek mellett vegyenek részt a választásokon, különösen független választási bizottságok felállítása és azokban minden szinten megfelelő képviselet, továbbá átlátható szavazatszámlálás biztosítása révén;

| 4. | elvárja, hogy a hatóságok felhagyjanak a független média politikai indítékú zaklatásával; sürgeti a közigazgatási büntetőeljárás gyakorlatának leállítását és a közigazgatási törvénykönyv 22.9. cikke 2. része akkreditációval nem rendelkező, külföldi médiának dolgozó szabadúszó újságírókkal szembeni, a véleménynyilvánítás szabadságát, valamint az információk terjesztését korlátozó alkalmazásának beszüntetését; |
| --- | --- |

4.

elvárja, hogy a hatóságok felhagyjanak a független média politikai indítékú zaklatásával; sürgeti a közigazgatási büntetőeljárás gyakorlatának leállítását és a közigazgatási törvénykönyv 22.9. cikke 2. része akkreditációval nem rendelkező, külföldi médiának dolgozó szabadúszó újságírókkal szembeni, a véleménynyilvánítás szabadságát, valamint az információk terjesztését korlátozó alkalmazásának beszüntetését;

| 5. | aggodalommal tölti el Makszim Pjakarszki, Vadzim Zsaromszki és Vjacsaszlau Kaszinerau ifjúsági aktivisták közelmúltbeli letartóztatása és az ellenük „rosszhiszemű huliganizmus” vádjával indított, jelenleg folyó büntetőeljárás, melyet aránytalan intézkedésnek tart, és határozottan elítéli az ellenük alkalmazott erőszakot; |
| --- | --- |

5.

aggodalommal tölti el Makszim Pjakarszki, Vadzim Zsaromszki és Vjacsaszlau Kaszinerau ifjúsági aktivisták közelmúltbeli letartóztatása és az ellenük „rosszhiszemű huliganizmus” vádjával indított, jelenleg folyó büntetőeljárás, melyet aránytalan intézkedésnek tart, és határozottan elítéli az ellenük alkalmazott erőszakot;

| 6. | emlékeztet arra, hogy 2010 óta tíz embert végeztek ki Fehéroroszországban, és csak 2014-ben három kivégzésre került sor, illetve 2015. március 18-án újabb halálos ítéletet hoztak; ezzel összefüggésben sürgeti Fehéroroszországot mint az egyetlen olyan európai országot, amely még mindig alkalmazza a halálbüntetést, hogy a halálbüntetés végleges eltörlése felé tett első lépésként csatlakozzon a halálbüntetések végrehajtására vonatkozó globális moratóriumhoz; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet arra, hogy 2010 óta tíz embert végeztek ki Fehéroroszországban, és csak 2014-ben három kivégzésre került sor, illetve 2015. március 18-án újabb halálos ítéletet hoztak; ezzel összefüggésben sürgeti Fehéroroszországot mint az egyetlen olyan európai országot, amely még mindig alkalmazza a halálbüntetést, hogy a halálbüntetés végleges eltörlése felé tett első lépésként csatlakozzon a halálbüntetések végrehajtására vonatkozó globális moratóriumhoz;

| 7. | felszólítja a fehérorosz kormányt, hogy tartsa tiszteletben az ENSZ Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Bizottságának a kényszermunka elemeinek Fehéroroszországban való eltörlésére vonatkozó ajánlásait; |
| --- | --- |

7.

felszólítja a fehérorosz kormányt, hogy tartsa tiszteletben az ENSZ Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Bizottságának a kényszermunka elemeinek Fehéroroszországban való eltörlésére vonatkozó ajánlásait;

| 8. | felhívja a figyelmet az országban élő nemzeti kisebbségek és kulturális szervezeteik helyzetére, amelyek vezetőit időnként lecserélik az állami hatóságok által kedvelt személyekre, megsértve ezáltal az egyik alapvető emberi szabadságjogot: az egyesülési szabadságot; |
| --- | --- |

8.

felhívja a figyelmet az országban élő nemzeti kisebbségek és kulturális szervezeteik helyzetére, amelyek vezetőit időnként lecserélik az állami hatóságok által kedvelt személyekre, megsértve ezáltal az egyik alapvető emberi szabadságjogot: az egyesülési szabadságot;

| 9. | ismét felszólítja a fehérorosz hatóságokat, hogy az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatával és a Fehéroroszország által ratifikált nemzetközi és regionális emberi jogi eszközökkel összhangban minden körülmények között biztosítsák a demokratikus elvek érvényesülését, valamint az emberi jogokat és az alapvető szabadságokat; |
| --- | --- |

9.

ismét felszólítja a fehérorosz hatóságokat, hogy az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatával és a Fehéroroszország által ratifikált nemzetközi és regionális emberi jogi eszközökkel összhangban minden körülmények között biztosítsák a demokratikus elvek érvényesülését, valamint az emberi jogokat és az alapvető szabadságokat;

| 10. | megjegyzi, hogy a modernizációs kérdésekről folytatott EU és Fehéroroszország közötti konzultációk hatodik fordulójára 2015. szeptember 3-án, Brüsszelben került sor, amelynek során a delegációk a 2014-ben és 2015-ben létrejött megállapodások alapján megvitatták az együttműködési lehetőségeket a kulcsfontosságú területeken; sürgeti, hogy az EKSZ és a Tanács biztosítsa, hogy a hatóságok modernizációról folytatott párbeszédben való részvétele a demokratikus ellenzékkel és a civil társadalommal együttesen és azonos alapon történjék, a demokratikus elvek teljes mértékű tiszteletben tartásával, egy fenntartható és versenyképes gazdaság kialakítása, valamint a demokratikus reformok, a pluralista társadalom és a jogállamiság előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

10.

megjegyzi, hogy a modernizációs kérdésekről folytatott EU és Fehéroroszország közötti konzultációk hatodik fordulójára 2015. szeptember 3-án, Brüsszelben került sor, amelynek során a delegációk a 2014-ben és 2015-ben létrejött megállapodások alapján megvitatták az együttműködési lehetőségeket a kulcsfontosságú területeken; sürgeti, hogy az EKSZ és a Tanács biztosítsa, hogy a hatóságok modernizációról folytatott párbeszédben való részvétele a demokratikus ellenzékkel és a civil társadalommal együttesen és azonos alapon történjék, a demokratikus elvek teljes mértékű tiszteletben tartásával, egy fenntartható és versenyképes gazdaság kialakítása, valamint a demokratikus reformok, a pluralista társadalom és a jogállamiság előmozdítása érdekében;

| 11. | támogatja a Bizottságnak a fehérorosz kormánnyal szemben kritikát is megfogalmazó közeledésre vonatkozó politikáját, és kész hozzájárulni ahhoz többek között a Parlament Fehéroroszországgal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttségén keresztül; emlékeztet ugyanakkor arra, hogy az EU-nak továbbra is szoros figyelemmel kell kísérnie az általa nyújtott források elosztását, és biztosítania kell, hogy azok ne járuljanak hozzá az ellenzék és a civil társadalom helyzetének romlásához; |
| --- | --- |

11.

támogatja a Bizottságnak a fehérorosz kormánnyal szemben kritikát is megfogalmazó közeledésre vonatkozó politikáját, és kész hozzájárulni ahhoz többek között a Parlament Fehéroroszországgal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttségén keresztül; emlékeztet ugyanakkor arra, hogy az EU-nak továbbra is szoros figyelemmel kell kísérnie az általa nyújtott források elosztását, és biztosítania kell, hogy azok ne járuljanak hozzá az ellenzék és a civil társadalom helyzetének romlásához;

| 12. | ismételten felhívja a Bizottságot, hogy a fehérorosz nép demokratikus törekvéseinek támogatása érdekében pénzügyi és politikai eszközökkel támogassa a fehérorosz civil társadalom, a független média és a nem kormányzati szervezetek erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

12.

ismételten felhívja a Bizottságot, hogy a fehérorosz nép demokratikus törekvéseinek támogatása érdekében pénzügyi és politikai eszközökkel támogassa a fehérorosz civil társadalom, a független média és a nem kormányzati szervezetek erőfeszítéseit;

| 13. | üdvözli a Fehéroroszországgal való ágazati együttműködés terén elért előrehaladást, többek között a felsőoktatás, a szakképzés, a digitális piac, az energiaágazat, az élelmiszerbiztonság és a kultúra területén; |
| --- | --- |

13.

üdvözli a Fehéroroszországgal való ágazati együttműködés terén elért előrehaladást, többek között a felsőoktatás, a szakképzés, a digitális piac, az energiaágazat, az élelmiszerbiztonság és a kultúra területén;

| 14. | tudomásul veszi a vízumkönnyítésről szóló tárgyalások 2014. januári megkezdését, amelyek célja az emberek közötti kapcsolatok javítása és a civil társadalom ösztönzése; hangsúlyozza, hogy fel kell gyorsítani e tárgyalások előrehaladását; |
| --- | --- |

14.

tudomásul veszi a vízumkönnyítésről szóló tárgyalások 2014. januári megkezdését, amelyek célja az emberek közötti kapcsolatok javítása és a civil társadalom ösztönzése; hangsúlyozza, hogy fel kell gyorsítani e tárgyalások előrehaladását;

| 15. | elismeri, hogy egyre többen használják az fehérorosz nyelvet a közéletben; tudomásul veszi az oktatási minisztérium arra irányuló terveit, hogy előmozdítja a fehérorosz nyelv használatát az oktatásban, valamint hogy az Alkotmánybíróság biztosítja a jogalkotási aktusok mind orosz, mind fehérorosz nyelven történő közzétételét; |
| --- | --- |

15.

elismeri, hogy egyre többen használják az fehérorosz nyelvet a közéletben; tudomásul veszi az oktatási minisztérium arra irányuló terveit, hogy előmozdítja a fehérorosz nyelv használatát az oktatásban, valamint hogy az Alkotmánybíróság biztosítja a jogalkotási aktusok mind orosz, mind fehérorosz nyelven történő közzétételét;

| 16. | felszólítja az Európai Külügyi Szolgálatot és a Bizottságot, hogy keressenek új módszereket a fehéroroszországi civil társadalmi szervezetek támogatására; e tekintetben hangsúlyozza, hogy támogatni kell minden független információforrást a fehérorosz társadalom számára, ideértve a külföldről történő, fehérorosz nyelvű műsorszórást; |
| --- | --- |

16.

felszólítja az Európai Külügyi Szolgálatot és a Bizottságot, hogy keressenek új módszereket a fehéroroszországi civil társadalmi szervezetek támogatására; e tekintetben hangsúlyozza, hogy támogatni kell minden független információforrást a fehérorosz társadalom számára, ideértve a külföldről történő, fehérorosz nyelvű műsorszórást;

| 17. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Külügyi Szolgálatnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamoknak. |
| --- | --- |

17.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Külügyi Szolgálatnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamoknak.

---

| 22.9.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/224 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/224

---

P8_TA(2015)0320

A szociális vállalkozások és szociális innováció szerepe a munkanélküliség leküzdésében

Az Európai Parlament 2015. szeptember 10-i állásfoglalása a szociális vállalkozások és a szociális innováció szerepéről a munkanélküliség leküzdésében (2014/2236(INI))

(2017/C 316/26)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel „Az Európa 2020: az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európa 2020: az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel a „Vállalati társadalmi felelősségvállalás: elszámoltatható, átlátható és felelősségteljes üzleti magatartás, valamint fenntartható növekedés” című, 2013. február 6-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Vállalati társadalmi felelősségvállalás: elszámoltatható, átlátható és felelősségteljes üzleti magatartás, valamint fenntartható növekedés” című, 2013. február 6-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a szociális gazdaságról szóló, 2009. február 19-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális gazdaságról szóló, 2009. február 19-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a szövetkezetek válságkezelésre irányuló hozzájárulásáról szóló 2013. július 2-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szövetkezetek válságkezelésre irányuló hozzájárulásáról szóló 2013. július 2-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 184. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 184. cikkére,

| — | tekintettel az európai szociális vállalkozási alapokról szóló, 2013. április 17-i 346/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szociális vállalkozási alapokról szóló, 2013. április 17-i 346/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre,

| — | tekintettel a „Kezdeményezés a szociális vállalkozásért – A szociális vállalkozásokat mint a szociális gazdaság és innováció kulcsszereplőit előmozdító szabályozási légkör kialakítása” című 2012. november 20-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Kezdeményezés a szociális vállalkozásért – A szociális vállalkozásokat mint a szociális gazdaság és innováció kulcsszereplőit előmozdító szabályozási légkör kialakítása” című 2012. november 20-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a 2011. március 10-én elfogadott írásbeli nyilatkozatára (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2011. március 10-én elfogadott írásbeli nyilatkozatára (5),

| — | tekintettel a Tanács 2014. május 20-i következtetéseire a fiatalok vállalkozói készségének társadalmi beilleszkedésüket szolgáló előmozdításáról (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2014. május 20-i következtetéseire a fiatalok vállalkozói készségének társadalmi beilleszkedésüket szolgáló előmozdításáról (6),

| — | tekintettel a foglalkoztatás és a szociális innováció európai programjáról szóló, 2013. december 11-i 1296/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre, amely bevezeti a mikrofinanszírozás és a szociális vállalkozás területét, |
| --- | --- |

—

tekintettel a foglalkoztatás és a szociális innováció európai programjáról szóló, 2013. december 11-i 1296/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre, amely bevezeti a mikrofinanszírozás és a szociális vállalkozás területét,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz, valamint a Régiók Bizottságához intézett, „Kezdeményezés a szociális vállalkozásért” című, 2011. október 25-i közleményére (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz, valamint a Régiók Bizottságához intézett, „Kezdeményezés a szociális vállalkozásért” című, 2011. október 25-i közleményére (COM(2011)0682),

| — | tekintettel a Bizottság európai digitális egységes piaci stratégiáról szóló, 2015. május 6-i közleményére (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság európai digitális egységes piaci stratégiáról szóló, 2015. május 6-i közleményére (COM(2015)0192),

| — | tekintettel a Bizottság „Szociális beruházás a növekedés és a kohézió érdekében, többek között a 2014–2020-as időszakra szóló Európai Szociális Alapon keresztül” című 2013. február 20-i közleményére (COM(2013)0083), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Szociális beruházás a növekedés és a kohézió érdekében, többek között a 2014–2020-as időszakra szóló Európai Szociális Alapon keresztül” című 2013. február 20-i közleményére (COM(2013)0083),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére (A8-0247/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére (A8-0247/2015),

| A. | mivel a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaság több mint 14 millió embernek ad munkát, ami az EU munkavállalóinak közel 6,5 %-át jelenti; mivel az EU-ban 2 millió vállalkozás működik a szociális és szolidaritásalapú gazdaságban, ami az uniós vállalkozások 10 %-át jelenti; |
| --- | --- |

A.

mivel a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaság több mint 14 millió embernek ad munkát, ami az EU munkavállalóinak közel 6,5 %-át jelenti; mivel az EU-ban 2 millió vállalkozás működik a szociális és szolidaritásalapú gazdaságban, ami az uniós vállalkozások 10 %-át jelenti;

| B. | mivel a gazdasági és pénzügyi válság következtében nőtt a szegénység és a társadalmi kirekesztés mértéke, valamint a tartós munkanélküliség, az ifjúsági munkanélküliség és a társadalmi egyenlőtlenségek; |
| --- | --- |

B.

mivel a gazdasági és pénzügyi válság következtében nőtt a szegénység és a társadalmi kirekesztés mértéke, valamint a tartós munkanélküliség, az ifjúsági munkanélküliség és a társadalmi egyenlőtlenségek;

| C. | mivel a gazdasági és pénzügyi válság által leginkább érintettek a munkaerőpiacról leginkább kiszoruló és hátrányos helyzetű csoportok, mint például a fogyatékossággal élő személyek, a fiatalok, az idősek, nők, a tartós munkanélküliek és a hátrányos helyzetű munkavállalók; |
| --- | --- |

C.

mivel a gazdasági és pénzügyi válság által leginkább érintettek a munkaerőpiacról leginkább kiszoruló és hátrányos helyzetű csoportok, mint például a fogyatékossággal élő személyek, a fiatalok, az idősek, nők, a tartós munkanélküliek és a hátrányos helyzetű munkavállalók;

| D. | mivel a gazdasági és pénzügyi válságot úgy kell tekinteni, mint egy lehetőséget a szociális és területi kohéziót, valamint a környezeti fenntarthatóságot jobban szem előtt tartó, fenntarthatóbb uniós gazdasági minta kidolgozására; mivel minden gazdasági és pénzügyi helyzetet az inkluzív, fenntartható, minőségi foglalkoztatás elősegítésével kell kiegészíteni; mivel a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaság hozzásegíthet e cél eléréséhez, és úgy kell rá tekinteni, mint egy olyan tényezőre ebben az átmenetben, amely segítheti a szociális, környezeti és gazdasági kérdések egyensúlyban tartását; |
| --- | --- |

D.

mivel a gazdasági és pénzügyi válságot úgy kell tekinteni, mint egy lehetőséget a szociális és területi kohéziót, valamint a környezeti fenntarthatóságot jobban szem előtt tartó, fenntarthatóbb uniós gazdasági minta kidolgozására; mivel minden gazdasági és pénzügyi helyzetet az inkluzív, fenntartható, minőségi foglalkoztatás elősegítésével kell kiegészíteni; mivel a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaság hozzásegíthet e cél eléréséhez, és úgy kell rá tekinteni, mint egy olyan tényezőre ebben az átmenetben, amely segítheti a szociális, környezeti és gazdasági kérdések egyensúlyban tartását;

| E. | mivel a szociális támogatást nyújtó szolgáltatók és az egészségügyi szolgáltatók – melyek közül sok szociális vállalkozás – a munkahelyteremtés egyik legdinamikusabban növekvő területét képviselik az Unióban, 2009 és 2013 között 1,3 millió munkahelyet teremtve; mivel ez az ágazat azon kettős képességét mutatja, hogy még válság idején is képes munkahelyeket teremteni, ugyanakkor erősíti a társadalmi és területi kohéziót Európában, különösen azáltal, hogy segítséget nyújt a szolgáltatás igénybevevőinek, hogy ismét munkába álljanak; |
| --- | --- |

E.

mivel a szociális támogatást nyújtó szolgáltatók és az egészségügyi szolgáltatók – melyek közül sok szociális vállalkozás – a munkahelyteremtés egyik legdinamikusabban növekvő területét képviselik az Unióban, 2009 és 2013 között 1,3 millió munkahelyet teremtve; mivel ez az ágazat azon kettős képességét mutatja, hogy még válság idején is képes munkahelyeket teremteni, ugyanakkor erősíti a társadalmi és területi kohéziót Európában, különösen azáltal, hogy segítséget nyújt a szolgáltatás igénybevevőinek, hogy ismét munkába álljanak;

| F. | mivel „A szociális gazdaság uniós növekedésösztönzési potenciáljának kiaknázása” című 2014. november 17–18-án Rómában megrendezett konferencia elismerte, hogy a szociális, szolidaritáson alapuló gazdaság kulcsszerepet tölt be az európai országokban és hozzájárul az Unió több kulcsfontosságú célkitűzésének megvalósításához, mint amilyen például a munkahelyteremtés és -megőrzés, a társadalmi kohézió, a társadalmi innováció, a vidék- és regionális fejlesztés vagy a környezetvédelem; |
| --- | --- |

F.

mivel „A szociális gazdaság uniós növekedésösztönzési potenciáljának kiaknázása” című 2014. november 17–18-án Rómában megrendezett konferencia elismerte, hogy a szociális, szolidaritáson alapuló gazdaság kulcsszerepet tölt be az európai országokban és hozzájárul az Unió több kulcsfontosságú célkitűzésének megvalósításához, mint amilyen például a munkahelyteremtés és -megőrzés, a társadalmi kohézió, a társadalmi innováció, a vidék- és regionális fejlesztés vagy a környezetvédelem;

| G. | mivel a 20–64 éves korcsoport foglalkoztatási arányának 69 %-ról legalább 75 %-ra történő növelése, valamint Európában a nemzeti szegénységi küszöb alatt élők számának 25 %-kal történő csökkentése – ami 20 millió ember számára a szegénységből való kitörést jelentené – az Európa 2020 stratégia olyan célkitűzései, amelyek ez idáig nem valósultak meg; |
| --- | --- |

G.

mivel a 20–64 éves korcsoport foglalkoztatási arányának 69 %-ról legalább 75 %-ra történő növelése, valamint Európában a nemzeti szegénységi küszöb alatt élők számának 25 %-kal történő csökkentése – ami 20 millió ember számára a szegénységből való kitörést jelentené – az Európa 2020 stratégia olyan célkitűzései, amelyek ez idáig nem valósultak meg;

| H. | mivel a 2014. januári strasbourgi nyilatkozat kijelenti, hogy a szociális vállalkozásoknak fontosabb szerepet kell betölteniük Európa jövőjében; |
| --- | --- |

H.

mivel a 2014. januári strasbourgi nyilatkozat kijelenti, hogy a szociális vállalkozásoknak fontosabb szerepet kell betölteniük Európa jövőjében;

| I. | mivel az Unió a világ azon térsége, ahol a legnagyobb az idősödő népesség és a legalacsonyabb a népesség növekedése; mivel az előrejelzések szerint 2050-re az európaiak átlagéletkora meghaladja majd az 50 évet; mivel a népesség elöregedése és a demográfiai változások kihívást jelentenek a szociális jóléti rendszerek számára; |
| --- | --- |

I.

mivel az Unió a világ azon térsége, ahol a legnagyobb az idősödő népesség és a legalacsonyabb a népesség növekedése; mivel az előrejelzések szerint 2050-re az európaiak átlagéletkora meghaladja majd az 50 évet; mivel a népesség elöregedése és a demográfiai változások kihívást jelentenek a szociális jóléti rendszerek számára;

| J. | mivel a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságoknak nem csak az a céljuk, hogy a gazdasági és szociális körülményeket javítsák, hanem rugalmas és innovatív munkakörülményeket is nyújthatnak, és talán könnyebben tudnak alkalmazkodni a gazdasági és szociális viszonyokhoz; |
| --- | --- |

J.

mivel a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságoknak nem csak az a céljuk, hogy a gazdasági és szociális körülményeket javítsák, hanem rugalmas és innovatív munkakörülményeket is nyújthatnak, és talán könnyebben tudnak alkalmazkodni a gazdasági és szociális viszonyokhoz;

| K. | mivel a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalkozásokat a demokratikus irányítás, tagjai vagy partnerei vállalatirányításban való fokozott részvétele és műveletei átláthatósága jellemzi, továbbá kielégítik a polgárok arra irányuló egyre erőteljesebb igényét, hogy a vállalkozások etikus, szociális és környezetbarát módon viselkedjenek; |
| --- | --- |

K.

mivel a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalkozásokat a demokratikus irányítás, tagjai vagy partnerei vállalatirányításban való fokozott részvétele és műveletei átláthatósága jellemzi, továbbá kielégítik a polgárok arra irányuló egyre erőteljesebb igényét, hogy a vállalkozások etikus, szociális és környezetbarát módon viselkedjenek;

| L. | mivel a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalkozások társaságok széles skáláját foglalják magukban, és mivel e vállalkozások többségét európai szintű jogi keret nem ismeri el, hanem azokat csak egyes tagállamokban, nemzeti szinten ismerik el, különböző jogi formában; |
| --- | --- |

L.

mivel a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalkozások társaságok széles skáláját foglalják magukban, és mivel e vállalkozások többségét európai szintű jogi keret nem ismeri el, hanem azokat csak egyes tagállamokban, nemzeti szinten ismerik el, különböző jogi formában;

| M. | mivel a szövetkezetek színvonalas, nem áthelyezhető, mindenki számára nyitott és a válságnak ellenálló munkahelyeket biztosítanak; mivel szövetkezeti üzleti modelljüknek köszönhetően a válság során is bővült a forgalmuk, és folytatódott növekedésük, valamint kevesebb csőd és veszteség érte őket; |
| --- | --- |

M.

mivel a szövetkezetek színvonalas, nem áthelyezhető, mindenki számára nyitott és a válságnak ellenálló munkahelyeket biztosítanak; mivel szövetkezeti üzleti modelljüknek köszönhetően a válság során is bővült a forgalmuk, és folytatódott növekedésük, valamint kevesebb csőd és veszteség érte őket;

| N. | mivel az Európai Unió foglalkoztatás és társadalmi innováció programjáról szóló 1296/2013/EU rendelet 2. cikkének (1) és (5) bekezdése meghatározza a „szociális vállalkozás” és a „szociális innováció” fogalmát; |
| --- | --- |

N.

mivel az Európai Unió foglalkoztatás és társadalmi innováció programjáról szóló 1296/2013/EU rendelet 2. cikkének (1) és (5) bekezdése meghatározza a „szociális vállalkozás” és a „szociális innováció” fogalmát;

| O. | mivel a szociális innováció új elképzelések megvalósítása és végrehajtása, azaz olyan termékek, szolgáltatásokat vagy társadalmi szerveződési modelleké, amelyek célja az olyan új társadalmi, területi és környezeti igények és kihívások kezelése, mint a népesség elöregedése, az elnéptelenedés, a munka és a családi élet összeegyeztetése, a sokféleség kezelése, a fiatalok munkanélküliségével való megbirkózás, a munkaerőpiacról leginkább kiszorulók integrálása vagy az éghajlatváltozással való küzdelem; |
| --- | --- |

O.

mivel a szociális innováció új elképzelések megvalósítása és végrehajtása, azaz olyan termékek, szolgáltatásokat vagy társadalmi szerveződési modelleké, amelyek célja az olyan új társadalmi, területi és környezeti igények és kihívások kezelése, mint a népesség elöregedése, az elnéptelenedés, a munka és a családi élet összeegyeztetése, a sokféleség kezelése, a fiatalok munkanélküliségével való megbirkózás, a munkaerőpiacról leginkább kiszorulók integrálása vagy az éghajlatváltozással való küzdelem;

| P. | mivel a szociális befektetések emberekbe történő olyan befektetések, amelyek célja készségeik és képességeik megerősítése, valamint támogatásuk annak érdekében, hogy teljes mértékben részt vegyenek a foglalkoztatásban és a társadalmi életben; mivel a szociális befektetések általában az oktatás, a gyermekgondozás, az egészségügy, a képzés, a munkakeresési támogatás és a rehabilitáció területein megvalósuló politikákra vonatkoznak; |
| --- | --- |

P.

mivel a szociális befektetések emberekbe történő olyan befektetések, amelyek célja készségeik és képességeik megerősítése, valamint támogatásuk annak érdekében, hogy teljes mértékben részt vegyenek a foglalkoztatásban és a társadalmi életben; mivel a szociális befektetések általában az oktatás, a gyermekgondozás, az egészségügy, a képzés, a munkakeresési támogatás és a rehabilitáció területein megvalósuló politikákra vonatkoznak;

| Q. | mivel a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalkozások gazdasági szereplőként való elismerésének hiánya – amit a gazdasági szereplők gyakran el sem ismernek – nehezebbé teszi számukra a finanszírozáshoz való hozzáférést, legyen az állami vagy magánfinanszírozás; mivel a strukturális alapoknak és az európai programoknak hozzá kell járulniuk a gazdasági szerkezetek – többek között a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságok, amelyet különböző típusú és méretű vállalkozás képvisel (szövetkezet, biztosító egyesület, alapítvány, egyesület, valamint a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaság új formái) – korszerűsítéséhez, melyek többsége kis- és középvállalkozás, valamint mikrovállalkozás; |
| --- | --- |

Q.

mivel a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalkozások gazdasági szereplőként való elismerésének hiánya – amit a gazdasági szereplők gyakran el sem ismernek – nehezebbé teszi számukra a finanszírozáshoz való hozzáférést, legyen az állami vagy magánfinanszírozás; mivel a strukturális alapoknak és az európai programoknak hozzá kell járulniuk a gazdasági szerkezetek – többek között a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságok, amelyet különböző típusú és méretű vállalkozás képvisel (szövetkezet, biztosító egyesület, alapítvány, egyesület, valamint a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaság új formái) – korszerűsítéséhez, melyek többsége kis- és középvállalkozás, valamint mikrovállalkozás;

| R. | mivel a fiatalok vállalkozói kultúrájának fejlesztésében kiemelt szerepet kell játszania az oktatásnak és a képzésnek; |
| --- | --- |

R.

mivel a fiatalok vállalkozói kultúrájának fejlesztésében kiemelt szerepet kell játszania az oktatásnak és a képzésnek;

| S. | mivel a szociális vállalkozások esetében a nemek közötti különbségek kisebbek, mint a hagyományos vállalkozások esetében; mivel a női szociális vállalkozók jelentős mértékben hozzájárulnak a társadalmi kirekesztés csökkentéséhez és új fejlesztési lehetőségek megteremtéséhez; |
| --- | --- |

S.

mivel a szociális vállalkozások esetében a nemek közötti különbségek kisebbek, mint a hagyományos vállalkozások esetében; mivel a női szociális vállalkozók jelentős mértékben hozzájárulnak a társadalmi kirekesztés csökkentéséhez és új fejlesztési lehetőségek megteremtéséhez;

| T. | mivel a tartós munkanélküliek számára képzést és átképzést kell biztosítani a szociális ágazatban annak érdekében, hogy új lehetőségeket lehessen kínálni nekik egy olyan innovatív környezetben, mint a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaság; |
| --- | --- |

T.

mivel a tartós munkanélküliek számára képzést és átképzést kell biztosítani a szociális ágazatban annak érdekében, hogy új lehetőségeket lehessen kínálni nekik egy olyan innovatív környezetben, mint a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaság;

| U. | mivel a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalkozások – különösen a munkanélkülieket reintegráló vállalkozások – munkalehetőséget kínálnak mindenekelőtt a munkaerőpiacról leginkább kiszorulóknak, valamint azoknak, akik munkanélküli státusza gyakran tartóssá válik; mivel a tagállamok mérlegelhetnék a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő azon vállalkozások támogatásának módját, amelyek munkanélkülieket vagy ellátásra jogosultakat foglalkoztatnak, többek között – adott esetben – adócsökkentés, illetve szociális juttatások révén; |
| --- | --- |

U.

mivel a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalkozások – különösen a munkanélkülieket reintegráló vállalkozások – munkalehetőséget kínálnak mindenekelőtt a munkaerőpiacról leginkább kiszorulóknak, valamint azoknak, akik munkanélküli státusza gyakran tartóssá válik; mivel a tagállamok mérlegelhetnék a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő azon vállalkozások támogatásának módját, amelyek munkanélkülieket vagy ellátásra jogosultakat foglalkoztatnak, többek között – adott esetben – adócsökkentés, illetve szociális juttatások révén;

| V. | mivel a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaság kiegészítő, illetve többlethatása is fontos más egyéb, a foglalkoztatást ösztönző eszközök mellett; mivel több figyelmet kell öszpontosítani az olyan megoldásokra is, amelyek még a legalapvetőbb készséggel és versenyképes tudással sem rendelkező személyek munkaerő-piaci reintegrációját is elősegíthetik rövidtávon azért, hogy a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaság innovatívabb megoldásai által nyújtott előnyöket később kiaknázhassák; |
| --- | --- |

V.

mivel a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaság kiegészítő, illetve többlethatása is fontos más egyéb, a foglalkoztatást ösztönző eszközök mellett; mivel több figyelmet kell öszpontosítani az olyan megoldásokra is, amelyek még a legalapvetőbb készséggel és versenyképes tudással sem rendelkező személyek munkaerő-piaci reintegrációját is elősegíthetik rövidtávon azért, hogy a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaság innovatívabb megoldásai által nyújtott előnyöket később kiaknázhassák;

| W. | mivel a szociális párbeszéd elengedhetetlen az Unió szociális piacgazdaságának működéséhez, és kulcsfontosságú mind a versenyképesség, mind a méltányosság előmozdítása érdekében; mivel az uniós politikai döntéshozatalban a szociális párbeszéd és a szociális partnerekkel folytatott egyeztetés igen fontos szociális innovációt jelent; |
| --- | --- |

W.

mivel a szociális párbeszéd elengedhetetlen az Unió szociális piacgazdaságának működéséhez, és kulcsfontosságú mind a versenyképesség, mind a méltányosság előmozdítása érdekében; mivel az uniós politikai döntéshozatalban a szociális párbeszéd és a szociális partnerekkel folytatott egyeztetés igen fontos szociális innovációt jelent;

| X. | mivel a szolgáltatásokra és termékekre vonatkozó beszerzések sokszor egyszeri és nagy volumenű pályázati kiírások formájában történnek, amelyek kizárják a kisebb szereplőket; |
| --- | --- |

X.

mivel a szolgáltatásokra és termékekre vonatkozó beszerzések sokszor egyszeri és nagy volumenű pályázati kiírások formájában történnek, amelyek kizárják a kisebb szereplőket;

Bevezető megjegyzések

| 1. | megállapítja, hogy a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalkozások – amelyeknek nem kell szükségszerűen nonprofit vállalkozásoknak lenniük – azok a vállalkozások, amelyek célkitűzése társadalmi céljuk elérése, úgy mint munkahelyteremtés a kiszolgáltatott közösségeknek, szolgáltatásnyújtás tagjainak, vagy – általánosabban – pozitív társadalmi és környezeti hatás keltése, oly módon, hogy nyereségüket elsődlegesen e célok elérése érdekében forgatják vissza; rámutat, hogy ezeket a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalkozásokat a következő értékek fenntartása iránti elkötelezettségük jellemzi:






  — | az egyéni és társadalmi célok elsődlegessége a tőke érdekével szemben; |
| --- | --- | --- |

1.

megállapítja, hogy a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalkozások – amelyeknek nem kell szükségszerűen nonprofit vállalkozásoknak lenniük – azok a vállalkozások, amelyek célkitűzése társadalmi céljuk elérése, úgy mint munkahelyteremtés a kiszolgáltatott közösségeknek, szolgáltatásnyújtás tagjainak, vagy – általánosabban – pozitív társadalmi és környezeti hatás keltése, oly módon, hogy nyereségüket elsődlegesen e célok elérése érdekében forgatják vissza; rámutat, hogy ezeket a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalkozásokat a következő értékek fenntartása iránti elkötelezettségük jellemzi:

—

az egyéni és társadalmi célok elsődlegessége a tőke érdekével szemben;

| — | a tagok általi demokratikus irányítás; |
| --- | --- |

—

a tagok általi demokratikus irányítás;

| — | a tagok és a szolgáltatásokat igénybe vevők érdekeinek összehangolása az általános érdekkel; |
| --- | --- |

—

a tagok és a szolgáltatásokat igénybe vevők érdekeinek összehangolása az általános érdekkel;

| — | a szolidaritás és a felelősség elveinek védelme és alkalmazása; |
| --- | --- |

—

a szolidaritás és a felelősség elveinek védelme és alkalmazása;

| — | a többletforrások befektetése hosszú távú fejlesztési célokba vagy a tagok részére történő szolgáltatásnyújtásba, illetve általános érdekű szolgáltatásnyújtásba; |
| --- | --- |

—

a többletforrások befektetése hosszú távú fejlesztési célokba vagy a tagok részére történő szolgáltatásnyújtásba, illetve általános érdekű szolgáltatásnyújtásba;

| — | önkéntes és nyitott tagság; |
| --- | --- |

—

önkéntes és nyitott tagság;

| — | a közhatóságoktól független, önálló irányítás. |
| --- | --- |

—

a közhatóságoktól független, önálló irányítás.

| 2. | úgy véli, a Bizottságnak el kell ismernie a szociális vállalkozások sokféleségét, és uniós szintű fellépést kell biztosítania valamennyi típusú szociális és szolidaritáson alapuló vállalkozás támogatására; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, a Bizottságnak el kell ismernie a szociális vállalkozások sokféleségét, és uniós szintű fellépést kell biztosítania valamennyi típusú szociális és szolidaritáson alapuló vállalkozás támogatására;

| 3. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy következetesen és haladéktalanul hajtsák végre a 2012-es „szociális vállalkozás” kezdeményezésben meghatározott valamennyi intézkedést; felkéri a Bizottságot, hogy mihamarabb terjessze elő a kezdeményezés második ütemét, amely a tagállamokkal és a helyi és regionális hatóságokkal, a civil társadalmi szervezetekkel és a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaság kulcsszereplőivel partnerségben kiszélesítené és elmélyítené hatáskörét; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy következetesen és haladéktalanul hajtsák végre a 2012-es „szociális vállalkozás” kezdeményezésben meghatározott valamennyi intézkedést; felkéri a Bizottságot, hogy mihamarabb terjessze elő a kezdeményezés második ütemét, amely a tagállamokkal és a helyi és regionális hatóságokkal, a civil társadalmi szervezetekkel és a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaság kulcsszereplőivel partnerségben kiszélesítené és elmélyítené hatáskörét;

| 4. | megjegyzi, hogy a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaság nem helyettesítheti a jóléti államot és a közszolgáltatásokat; |
| --- | --- |

4.

megjegyzi, hogy a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaság nem helyettesítheti a jóléti államot és a közszolgáltatásokat;

| 5. | megjegyzi, hogy a szociális vállalkozási modell gyakran fiatalokat szólít meg, és lehetőséget biztosít számukra, hogy innovatív válaszokat adjanak a jelenlegi gazdasági, társadalmi és környezeti kihívásokra; |
| --- | --- |

5.

megjegyzi, hogy a szociális vállalkozási modell gyakran fiatalokat szólít meg, és lehetőséget biztosít számukra, hogy innovatív válaszokat adjanak a jelenlegi gazdasági, társadalmi és környezeti kihívásokra;

| 6. | kiemeli, hogy a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalkozások szoros helyi és regionális kapcsolatokkal rendelkeznek, ami azzal az előnnyel jár, hogy jobban ismerik a sajátos szükségleteket, ezeknek megfelelő termékeket és szolgáltatásokat – melyek többsége közösségi alapú – tudnak kínálni, ezáltal képesek erősíteni a társadalmi és területi kohéziót; úgy véli, hogy a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalkozások nemzeti és ágazati határokon átnyúló együttműködését támogatni kell annak érdekében, hogy lehetővé váljon a tudás és a gyakorlatok cseréje oly módon, hogy különösen az ilyen vállalkozások növekedése támogatható legyen; |
| --- | --- |

6.

kiemeli, hogy a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalkozások szoros helyi és regionális kapcsolatokkal rendelkeznek, ami azzal az előnnyel jár, hogy jobban ismerik a sajátos szükségleteket, ezeknek megfelelő termékeket és szolgáltatásokat – melyek többsége közösségi alapú – tudnak kínálni, ezáltal képesek erősíteni a társadalmi és területi kohéziót; úgy véli, hogy a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalkozások nemzeti és ágazati határokon átnyúló együttműködését támogatni kell annak érdekében, hogy lehetővé váljon a tudás és a gyakorlatok cseréje oly módon, hogy különösen az ilyen vállalkozások növekedése támogatható legyen;

| 7. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy terjesszenek elő terveket és intézkedéseket a területi szerveződés megerősítésére, különösen az állandó természeti vagy demográfiai hátrányok jellemezte térségekben, ami nemcsak a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalkozások létrehozását és fejlesztését, valamint a szociális innováció és vállalkozás előmozdítását segítené, hanem lehetővé tenné a társadalmi és területi kohézió erősítését az Unióban, és megkönnyítené az Unió előtt álló demográfiai kihívások kezelését is; |
| --- | --- |

7.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy terjesszenek elő terveket és intézkedéseket a területi szerveződés megerősítésére, különösen az állandó természeti vagy demográfiai hátrányok jellemezte térségekben, ami nemcsak a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalkozások létrehozását és fejlesztését, valamint a szociális innováció és vállalkozás előmozdítását segítené, hanem lehetővé tenné a társadalmi és területi kohézió erősítését az Unióban, és megkönnyítené az Unió előtt álló demográfiai kihívások kezelését is;

| 8. | melegen üdvözli, hogy növekszik azoknak a hagyományos vállalkozásoknak a száma, amelyek üzleti terveik keretében vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó stratégiákat alkalmaznak; azonban hangsúlyozza, hogy az ilyen stratégiák alkalmazása önmagában véve nem elégséges feltétele annak, hogy egy vállalkozás szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalkozásnak minősüljön; |
| --- | --- |

8.

melegen üdvözli, hogy növekszik azoknak a hagyományos vállalkozásoknak a száma, amelyek üzleti terveik keretében vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó stratégiákat alkalmaznak; azonban hangsúlyozza, hogy az ilyen stratégiák alkalmazása önmagában véve nem elégséges feltétele annak, hogy egy vállalkozás szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalkozásnak minősüljön;

| 9. | fontosnak tartja meghatározni, hogy miből adódik a szociális vállalkozásokra jellemző kisebb arányú nemek közötti különbség annak érdekében, hogy a döntéshozók figyelembe tudják venni ezeket a tényezőket a szociális és hagyományos vállalkozások előmozdításakor; |
| --- | --- |

9.

fontosnak tartja meghatározni, hogy miből adódik a szociális vállalkozásokra jellemző kisebb arányú nemek közötti különbség annak érdekében, hogy a döntéshozók figyelembe tudják venni ezeket a tényezőket a szociális és hagyományos vállalkozások előmozdításakor;

| 10. | úgy véli, hogy a szociális innováció jelentősen hozzájárul egy fenntarthatóbb, inkluzív társadalom szolgálatában álló gazdasági, társadalmi és területi kohéziót teremtő növekedés alapjainak lerakásához; megjegyzi, hogy a szociális innováció céljául a szolgáltatások minőségének hatékony módon történő javítását kell kitűzni, nem pusztán a költségek csökkentését; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy a szociális innováció jelentősen hozzájárul egy fenntarthatóbb, inkluzív társadalom szolgálatában álló gazdasági, társadalmi és területi kohéziót teremtő növekedés alapjainak lerakásához; megjegyzi, hogy a szociális innováció céljául a szolgáltatások minőségének hatékony módon történő javítását kell kitűzni, nem pusztán a költségek csökkentését;

| 11. | üdvözli, hogy négy uniós tagállam (Spanyolország, Franciaország, Portugália és Belgium) nemzeti szabályozással rendelkezik a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaság vonatkozásában, miközben Lengyelország stratégiát kezdeményezett a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaság fejlesztésére, és hogy Romániában jelenleg tárgyalnak a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságra vonatkozó szabályozás elfogadásáról; |
| --- | --- |

11.

üdvözli, hogy négy uniós tagállam (Spanyolország, Franciaország, Portugália és Belgium) nemzeti szabályozással rendelkezik a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaság vonatkozásában, miközben Lengyelország stratégiát kezdeményezett a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaság fejlesztésére, és hogy Romániában jelenleg tárgyalnak a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságra vonatkozó szabályozás elfogadásáról;

| 12. | úgy véli, hogy a Bizottságnak mind politikailag, mind anyagilag el kell ismernie és támogatnia kell a nonprofit szociális szolgáltatók szerepét; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy a Bizottságnak mind politikailag, mind anyagilag el kell ismernie és támogatnia kell a nonprofit szociális szolgáltatók szerepét;

| 13. | kiemeli annak szükségességét, hogy a társadalmi szükségleteket is figyelembe véve elő kell segíteni a gyakorlatok cseréjét az innovatív szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalkozások, iskolák, a tudományos világ és a szociális befektetésekben érdekelt felek között a vállalkozói készségek előmozdítása és a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalkozások fejlődését és növekedését biztosító feltételek megerősítése, valamint szociális innovációs központok létrehozása érdekében; fontosnak tartja az érdekelt felek – többek között a szociális partnerek és a fogyasztói szervezetek – véleményének figyelembevételét; felszólítja a tagállamokat, hogy ösztönözzék a szövetkezeti vállalkozási modellt; |
| --- | --- |

13.

kiemeli annak szükségességét, hogy a társadalmi szükségleteket is figyelembe véve elő kell segíteni a gyakorlatok cseréjét az innovatív szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalkozások, iskolák, a tudományos világ és a szociális befektetésekben érdekelt felek között a vállalkozói készségek előmozdítása és a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalkozások fejlődését és növekedését biztosító feltételek megerősítése, valamint szociális innovációs központok létrehozása érdekében; fontosnak tartja az érdekelt felek – többek között a szociális partnerek és a fogyasztói szervezetek – véleményének figyelembevételét; felszólítja a tagállamokat, hogy ösztönözzék a szövetkezeti vállalkozási modellt;

| 14. | hangsúlyozza, hogy a tagállamok közötti együttműködésre van szükség a szociális innovációs rendszerhez szükséges keretfeltételek megteremtéséhez valamennyi tagállamban, mivel a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaság egyedül nem képes kezelni a legégetőbb szociális problémák tüneteit és okait; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a tagállamok közötti együttműködésre van szükség a szociális innovációs rendszerhez szükséges keretfeltételek megteremtéséhez valamennyi tagállamban, mivel a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaság egyedül nem képes kezelni a legégetőbb szociális problémák tüneteit és okait;

Az Európa 2020 stratégia

| 15. | elismeri, hogy az Unió messze elmarad az Európa 2020 stratégiában meghatározott – különösen a foglalkoztatásra, az innovációra, valamint a szegénység és a társadalmi kirekesztés csökkentésére irányuló – célok megvalósításától; megjegyzi, hogy a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaság nem csupán egy fenntarthatóbb, intelligens és inkluzív gazdasági modell, de az európai szociális modell megteremtéséhez is hozzájárul, valamint, az egységes piac részeként, határozott uniós és tagállami elismerést és támogatást érdemel az egyes tagállamok alkotmányaiban és különféle európai uniós alapdokumentumokban foglaltaknak megfelelően; kéri ezért, hogy fontolják meg a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaság figyelembevételét az Európa 2020 stratégia felülvizsgálata során, mivel ez utóbbi jelentős hozzájárulással bírhat a stratégiai célok megvalósításában; |
| --- | --- |

15.

elismeri, hogy az Unió messze elmarad az Európa 2020 stratégiában meghatározott – különösen a foglalkoztatásra, az innovációra, valamint a szegénység és a társadalmi kirekesztés csökkentésére irányuló – célok megvalósításától; megjegyzi, hogy a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaság nem csupán egy fenntarthatóbb, intelligens és inkluzív gazdasági modell, de az európai szociális modell megteremtéséhez is hozzájárul, valamint, az egységes piac részeként, határozott uniós és tagállami elismerést és támogatást érdemel az egyes tagállamok alkotmányaiban és különféle európai uniós alapdokumentumokban foglaltaknak megfelelően; kéri ezért, hogy fontolják meg a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaság figyelembevételét az Európa 2020 stratégia felülvizsgálata során, mivel ez utóbbi jelentős hozzájárulással bírhat a stratégiai célok megvalósításában;

| 16. | rámutat, hogy a demográfiai változások új fogyasztási modelleket eredményeznek, és a fejlett országok elöregedő népessége növekvő keresletet támaszt a szociális szolgáltatások iránt, ami egyúttal lehetőséget teremt a társadalmi szempontból felelősségteljes vállalkozások alapításához; |
| --- | --- |

16.

rámutat, hogy a demográfiai változások új fogyasztási modelleket eredményeznek, és a fejlett országok elöregedő népessége növekvő keresletet támaszt a szociális szolgáltatások iránt, ami egyúttal lehetőséget teremt a társadalmi szempontból felelősségteljes vállalkozások alapításához;

| 17. | hangsúlyozza, hogy a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaság – tekintettel szociális és inkluzív jellegére – a nyílt munkaerőpiacról leggyakrabban kirekesztettek számára kínál munkát, hozzájárulva ezzel a szolidaritáshoz, a társadalmi kohézióhoz, valamint a gazdasági növekedéshez; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaság – tekintettel szociális és inkluzív jellegére – a nyílt munkaerőpiacról leggyakrabban kirekesztettek számára kínál munkát, hozzájárulva ezzel a szolidaritáshoz, a társadalmi kohézióhoz, valamint a gazdasági növekedéshez;

| 18. | úgy véli, hogy a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalatok olyan folyamatokat indíthatnak el, amelyek lehetővé teszik az egyre szűkösebb forrásokkal való hatékonyabb, felelősségteljesebb és átláthatóbb gazdálkodást, és elősegíthetik a társadalmilag felelős intézkedések végrehajtását; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalatok olyan folyamatokat indíthatnak el, amelyek lehetővé teszik az egyre szűkösebb forrásokkal való hatékonyabb, felelősségteljesebb és átláthatóbb gazdálkodást, és elősegíthetik a társadalmilag felelős intézkedések végrehajtását;

| 19. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalkozásokat jobban integrálják a foglalkoztatásra és a társadalmi integrációra vonatkozó cselekvési terveikbe, valamint a nemzeti reformprogramokba annak érdekében, hogy felszabadítsák és a lehető legteljesebben kihasználják munkahelyteremtő képességeiket, valamint azon hozzájárulásukat, amelyet az Európa 2020 stratégia kiemelt célkitűzéseinek megvalósításáért tenni tudnak; |
| --- | --- |

19.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalkozásokat jobban integrálják a foglalkoztatásra és a társadalmi integrációra vonatkozó cselekvési terveikbe, valamint a nemzeti reformprogramokba annak érdekében, hogy felszabadítsák és a lehető legteljesebben kihasználják munkahelyteremtő képességeiket, valamint azon hozzájárulásukat, amelyet az Európa 2020 stratégia kiemelt célkitűzéseinek megvalósításáért tenni tudnak;

| 20. | üdvözli, hogy az európai ifjúsági kezdeményezés előfinanszírozási költségvetését 30 %-kal emelték; kéri a tagállamokat, hogy a szociális vállalkozást ösztönző intézkedéseket hangolják össze a nemzeti ifjúsági garancia végrehajtásával kapcsolatos terveikkel; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az ESZA nemzeti operatív programjai keretében ösztönözzék a szociális vállalkozást és az innovációt; sürgeti az ifjúsági garancia hatékony és eredményes végrehajtását; |
| --- | --- |

20.

üdvözli, hogy az európai ifjúsági kezdeményezés előfinanszírozási költségvetését 30 %-kal emelték; kéri a tagállamokat, hogy a szociális vállalkozást ösztönző intézkedéseket hangolják össze a nemzeti ifjúsági garancia végrehajtásával kapcsolatos terveikkel; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az ESZA nemzeti operatív programjai keretében ösztönözzék a szociális vállalkozást és az innovációt; sürgeti az ifjúsági garancia hatékony és eredményes végrehajtását;

Közbeszerzés

| 21. | rámutat, hogy a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalkozások –többek között méretükből és finanszírozási képességeikből adódóan – nehezen férnek hozzá közbeszerzéshez; kéri az új közbeszerzési és koncessziós irányelvek (2014/24/EU, 2014/25/EU és 2014/23/EU) gyors és hatékony végrehajtását annak érdekében, hogy a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalkozások nagyobb arányban vegyenek részt a közbeszerzési szerződésekre vonatkozó közbeszerzési eljárásokon, és hogy jobban elkülönítsék a szerződéseket az ilyen vállalkozások számára, valamint a társadalmi befogadás és a szociális innováció ösztönzése céljából; kéri, hogy könnyítsék meg az ilyen vállalkozások közbeszerzési eljárásokban való részvételét megfelelő tanácsadás révén, az eljárások egyszerűsítésével, illetve azzal, hogy a közbeszerzéseket úgy írják ki, hogy a kisebb szereplők is hozzáférhessenek; kéri, hogy a közbeszerzési eljárások során – a társadalmi vagy környezeti szempontoknak a közbeszerzési szerződésekbe történő beépítésével – azokat az ajánlatokat részesítsék előnyben, amelyek a legalacsonyabb ár helyett a legnagyobb gazdasági és társadalmi értéket kínálják; |
| --- | --- |

21.

rámutat, hogy a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalkozások –többek között méretükből és finanszírozási képességeikből adódóan – nehezen férnek hozzá közbeszerzéshez; kéri az új közbeszerzési és koncessziós irányelvek (2014/24/EU, 2014/25/EU és 2014/23/EU) gyors és hatékony végrehajtását annak érdekében, hogy a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalkozások nagyobb arányban vegyenek részt a közbeszerzési szerződésekre vonatkozó közbeszerzési eljárásokon, és hogy jobban elkülönítsék a szerződéseket az ilyen vállalkozások számára, valamint a társadalmi befogadás és a szociális innováció ösztönzése céljából; kéri, hogy könnyítsék meg az ilyen vállalkozások közbeszerzési eljárásokban való részvételét megfelelő tanácsadás révén, az eljárások egyszerűsítésével, illetve azzal, hogy a közbeszerzéseket úgy írják ki, hogy a kisebb szereplők is hozzáférhessenek; kéri, hogy a közbeszerzési eljárások során – a társadalmi vagy környezeti szempontoknak a közbeszerzési szerződésekbe történő beépítésével – azokat az ajánlatokat részesítsék előnyben, amelyek a legalacsonyabb ár helyett a legnagyobb gazdasági és társadalmi értéket kínálják;

| 22. | üdvözli a közbeszerzési és koncessziós irányelvek reformját, amely többek között a társadalmi befogadás és a szociális innováció ösztönzése érdekében szociális záradékokat és kritériumokat, valamint a munkaerőpiacon leginkább hátrányos helyzetben lévők foglalkoztatásának elősegítésére elkülönített szerződéseket is tartalmaz; kéri a tagállamokat, hogy ezeket a közbeszerzési elveket – a környezetvédelmi, szociális és munkaügyi kötelezettségekkel összhangban – megfelelően hajtsák végre minden közbeszerzési és kiválasztási folyamat során a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatot tevő jelöltek előnyben részesítésével; sürgeti a tagállamokat, hogy a közbeszerzési eljárásokba illesszenek szociális záradékokat és kritériumokat a leginkább hátrányos helyzetben lévők munkaerő-piaci helyzetének erősítése, az adminisztratív terhek csökkentése, az eljárások egyszerűsítése és a korrupció elleni intézkedések hatékonyabbá tétele érdekében; |
| --- | --- |

22.

üdvözli a közbeszerzési és koncessziós irányelvek reformját, amely többek között a társadalmi befogadás és a szociális innováció ösztönzése érdekében szociális záradékokat és kritériumokat, valamint a munkaerőpiacon leginkább hátrányos helyzetben lévők foglalkoztatásának elősegítésére elkülönített szerződéseket is tartalmaz; kéri a tagállamokat, hogy ezeket a közbeszerzési elveket – a környezetvédelmi, szociális és munkaügyi kötelezettségekkel összhangban – megfelelően hajtsák végre minden közbeszerzési és kiválasztási folyamat során a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatot tevő jelöltek előnyben részesítésével; sürgeti a tagállamokat, hogy a közbeszerzési eljárásokba illesszenek szociális záradékokat és kritériumokat a leginkább hátrányos helyzetben lévők munkaerő-piaci helyzetének erősítése, az adminisztratív terhek csökkentése, az eljárások egyszerűsítése és a korrupció elleni intézkedések hatékonyabbá tétele érdekében;

| 23. | sajnálatát fejezi ki, hogy a Bizottság digitális egységes piacra vonatkozó európai stratégiája nem tesz említést a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalkozásokról és az általuk az Unió céljainak eléréséhez kínált lehetséges hozzájárulásról; elítéli, hogy a stratégia nem veszi figyelembe, hogy mindenki számára, és különösen a fogyatékossággal élők számára szükséges biztosítani az új digitális technológiákhoz, piacokhoz és telekommunikációs eszközökhöz való teljes, egyenlő és korlátlan hozzáférést; kiemeli, hogy a technológiaalapú szociális és szolidaritáson alapuló gazdasági vállalkozások kulcsszerepet tölthetnek be a társadalmi kihívások egyszerű és költséghatékony kezelésében; |
| --- | --- |

23.

sajnálatát fejezi ki, hogy a Bizottság digitális egységes piacra vonatkozó európai stratégiája nem tesz említést a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalkozásokról és az általuk az Unió céljainak eléréséhez kínált lehetséges hozzájárulásról; elítéli, hogy a stratégia nem veszi figyelembe, hogy mindenki számára, és különösen a fogyatékossággal élők számára szükséges biztosítani az új digitális technológiákhoz, piacokhoz és telekommunikációs eszközökhöz való teljes, egyenlő és korlátlan hozzáférést; kiemeli, hogy a technológiaalapú szociális és szolidaritáson alapuló gazdasági vállalkozások kulcsszerepet tölthetnek be a társadalmi kihívások egyszerű és költséghatékony kezelésében;

Finanszírozás

| 24. | sajnálatosnak tartja, hogy a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalkozások még a hagyományos vállalkozásoknál is nehezebben jutnak finanszírozáshoz, függetlenül attól, hogy állami vagy magánfinanszírozásról van-e szó, ezért felszólítja az állami hatóságokat és a pénzügyi szolgáltatókat különböző megfelelő pénzügyi eszközök kidolgozására, amelyek üzleti fejlődésük minden szakaszában – különösen az alapítás során – hatékonyan támogatják a szociális vállalkozásokat, valamint a potenciális befektetők és a szakosodott alapok közötti kapcsolat kialakítására vonatkozó keretfeltételek megteremtésére; |
| --- | --- |

24.

sajnálatosnak tartja, hogy a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalkozások még a hagyományos vállalkozásoknál is nehezebben jutnak finanszírozáshoz, függetlenül attól, hogy állami vagy magánfinanszírozásról van-e szó, ezért felszólítja az állami hatóságokat és a pénzügyi szolgáltatókat különböző megfelelő pénzügyi eszközök kidolgozására, amelyek üzleti fejlődésük minden szakaszában – különösen az alapítás során – hatékonyan támogatják a szociális vállalkozásokat, valamint a potenciális befektetők és a szakosodott alapok közötti kapcsolat kialakítására vonatkozó keretfeltételek megteremtésére;

| 25. | kiemeli, hogy a finanszírozáshoz való hozzáférést megnehezíti, hogy a pénzügyi közvetítők nem ismerik eléggé a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalkozások aktuális helyzetét; hangsúlyozza, hogy javítani kell e kezelők ilyen vállalkozásokról szóló képzését azért, hogy e vállalkozások könnyebben jussanak finanszírozáshoz; ezért egy „szociális vállalkozás” elnevezésű európai bizalmi jegy bevezetésére szólít fel, amely lehetővé teszi a befektetők számára azon alapok azonosítását, amelyek portfóliója szociális vállalkozásokat tartalmaz, különös tekintettel az európai szociális vállalkozási alapra; |
| --- | --- |

25.

kiemeli, hogy a finanszírozáshoz való hozzáférést megnehezíti, hogy a pénzügyi közvetítők nem ismerik eléggé a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalkozások aktuális helyzetét; hangsúlyozza, hogy javítani kell e kezelők ilyen vállalkozásokról szóló képzését azért, hogy e vállalkozások könnyebben jussanak finanszírozáshoz; ezért egy „szociális vállalkozás” elnevezésű európai bizalmi jegy bevezetésére szólít fel, amely lehetővé teszi a befektetők számára azon alapok azonosítását, amelyek portfóliója szociális vállalkozásokat tartalmaz, különös tekintettel az európai szociális vállalkozási alapra;

| 26. | hangsúlyozza a szociális vállalkozási hálózatok kialakításának és támogatásának fokozottabb ösztönzését, a szervezetek között a technológiák kialakítása, cseréje és terjesztése terén létrehozott szinergiák elősegítése, és a különböző régiók termelői közötti szolgáltatások fejlesztése érdekében; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza a szociális vállalkozási hálózatok kialakításának és támogatásának fokozottabb ösztönzését, a szervezetek között a technológiák kialakítása, cseréje és terjesztése terén létrehozott szinergiák elősegítése, és a különböző régiók termelői közötti szolgáltatások fejlesztése érdekében;

| 27. | hangsúlyozza a kkv-k, a szociális és szolidaritáson alapuló gazdasági vállalkozások, valamint a pénzügyi intézmények közötti strukturáltabb párbeszéd előmozdításának szükségességét, az e célra szolgáló online platformok révén; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza a kkv-k, a szociális és szolidaritáson alapuló gazdasági vállalkozások, valamint a pénzügyi intézmények közötti strukturáltabb párbeszéd előmozdításának szükségességét, az e célra szolgáló online platformok révén;

| 28. | üdvözli az európai szociális vállalkozási alapokról szóló rendelet elfogadását; |
| --- | --- |

28.

üdvözli az európai szociális vállalkozási alapokról szóló rendelet elfogadását;

| 29. | üdvözli, hogy a foglalkoztatás és a szociális innováció európai programja (EaSI) támogatásának egy részét elkülönítik a célból, hogy hozzáférést biztosítsanak a szociális és szolidaritáson alapuló gazdasági vállalkozások finanszírozásához; kiemeli a foglalkoztatási és a szociális innováció európai programja szociális vállalkozással kapcsolatos tengelyének, az európai strukturális alapnak és a többi releváns programnak az ilyen vállalkozások finanszírozásának javításában betöltendő szerepét; rámutat, hogy szélesebb körű tájékoztatásra van szükség a finanszírozási lehetőségekkel kapcsolatban; felhívja a tagállamokat, hogy hozzanak létre nemzeti kapcsolattartó pontokat és alakítsanak ki egyablakos ügyintézést a szociális és szolidaritáson alapuló gazdasági szereplőknek az uniós támogatási programokhoz való hozzáférés segítése érdekében; |
| --- | --- |

29.

üdvözli, hogy a foglalkoztatás és a szociális innováció európai programja (EaSI) támogatásának egy részét elkülönítik a célból, hogy hozzáférést biztosítsanak a szociális és szolidaritáson alapuló gazdasági vállalkozások finanszírozásához; kiemeli a foglalkoztatási és a szociális innováció európai programja szociális vállalkozással kapcsolatos tengelyének, az európai strukturális alapnak és a többi releváns programnak az ilyen vállalkozások finanszírozásának javításában betöltendő szerepét; rámutat, hogy szélesebb körű tájékoztatásra van szükség a finanszírozási lehetőségekkel kapcsolatban; felhívja a tagállamokat, hogy hozzanak létre nemzeti kapcsolattartó pontokat és alakítsanak ki egyablakos ügyintézést a szociális és szolidaritáson alapuló gazdasági szereplőknek az uniós támogatási programokhoz való hozzáférés segítése érdekében;

| 30. | kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a szociális vállalkozások számára folyósított kölcsönöknek a foglalkoztatási és a szociális innováció európai programban megállapított plafonját, és ítélje meg, hogy az megfelel-e a piaci feltételeknek; |
| --- | --- |

30.

kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a szociális vállalkozások számára folyósított kölcsönöknek a foglalkoztatási és a szociális innováció európai programban megállapított plafonját, és ítélje meg, hogy az megfelel-e a piaci feltételeknek;

| 31. | hangsúlyozza, hogy a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalkozásokat elégséges helyi, regionális, nemzeti és uniós szintű finanszírozási eszközök révén támogatni kell, szinergiát teremtve a különböző típusú vállalkozások között; kéri a tagállamokat és az Uniót, hogy ismerjék el az igényelt források rendelkezésre bocsátásának szükségességét; ezért szükségesnek tartja, hogy a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaság finanszírozáshoz való hozzáférését különféle finanszírozási eszközök, például európai alapok, kockázati tőkealapok, mikrohitelek és közösségi mikrofinanszírozás (crowdfunding) révén javítsák; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalkozásokat elégséges helyi, regionális, nemzeti és uniós szintű finanszírozási eszközök révén támogatni kell, szinergiát teremtve a különböző típusú vállalkozások között; kéri a tagállamokat és az Uniót, hogy ismerjék el az igényelt források rendelkezésre bocsátásának szükségességét; ezért szükségesnek tartja, hogy a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaság finanszírozáshoz való hozzáférését különféle finanszírozási eszközök, például európai alapok, kockázati tőkealapok, mikrohitelek és közösségi mikrofinanszírozás (crowdfunding) révén javítsák;

| 32. | kéri, hogy a tagállamok a helyi hatóságok révén tegyék hatékonyabbá a közszolgáltatásokat például az egészségügy és az oktatás területén, motorként használva javítsák a szolgáltatások minőségét annak érdekében, hogy munkalehetőségeket tudjanak kínálni és emeljék a kínált szolgáltatások szintjét a szegénység és a társadalmi kirekesztődés csökkentése céljából; |
| --- | --- |

32.

kéri, hogy a tagállamok a helyi hatóságok révén tegyék hatékonyabbá a közszolgáltatásokat például az egészségügy és az oktatás területén, motorként használva javítsák a szolgáltatások minőségét annak érdekében, hogy munkalehetőségeket tudjanak kínálni és emeljék a kínált szolgáltatások szintjét a szegénység és a társadalmi kirekesztődés csökkentése céljából;

| 33. | rámutat, hogy az állami támogatási szabályoknak nem szabadna akadályozniuk a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalkozások és a szociális szolgáltatások közfinanszírozását; erre tekintettel kéri a Bizottságot, hogy az ilyen jellegű vállalkozásoknak és szolgáltatásoknak nyújtott állami támogatásokra vonatkozó szabályozás alkalmazásakor rugalmasan járjon el, és segítse elő, hogy a helyi és regionális hatóságok megértsék és alkalmazzák az őket célzó állami támogatásokat; |
| --- | --- |

33.

rámutat, hogy az állami támogatási szabályoknak nem szabadna akadályozniuk a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalkozások és a szociális szolgáltatások közfinanszírozását; erre tekintettel kéri a Bizottságot, hogy az ilyen jellegű vállalkozásoknak és szolgáltatásoknak nyújtott állami támogatásokra vonatkozó szabályozás alkalmazásakor rugalmasan járjon el, és segítse elő, hogy a helyi és regionális hatóságok megértsék és alkalmazzák az őket célzó állami támogatásokat;

| 34. | sajnálatát fejezi ki, hogy az Európai Stratégiai Beruházási Alapot létrehozó rendelet csak a preambulumbekezdésekben utal a szociális és szolidaritáson alapuló gazdasági ágazatra; felkéri a Bizottságot, hogy továbbra is ösztönözze a szociális beruházási csomagban ismertetett szociális beruházási megközelítést, valamint hogy az Európai Stratégiai Beruházási Alap projektjeinek értékelésekor vegye figyelembe a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságba történő befektetéseket; |
| --- | --- |

34.

sajnálatát fejezi ki, hogy az Európai Stratégiai Beruházási Alapot létrehozó rendelet csak a preambulumbekezdésekben utal a szociális és szolidaritáson alapuló gazdasági ágazatra; felkéri a Bizottságot, hogy továbbra is ösztönözze a szociális beruházási csomagban ismertetett szociális beruházási megközelítést, valamint hogy az Európai Stratégiai Beruházási Alap projektjeinek értékelésekor vegye figyelembe a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságba történő befektetéseket;

| 35. | bírálja, hogy a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalkozások partnerségei alapján létrejött, a munkanélkülieket reintegráló vállalkozások általában nem jutnak hozzá a kkv-knak szánt forrásokhoz; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot egy újabb kivételre a „kkv” jogi meghatározása alól a nyilvános befektetési vállalkozások, kockázatitőke-társaságok, valamint a nonprofit egyetemek és kutatóközpontok mintájára annak érdekében, hogy egy munkanélkülieket reintegráló vállalkozás akkor is az önálló vállalkozás kategóriájába tartozzon, ha egy másik vállalkozás, egyedül vagy más vállalkozásokkal közösen tőkéjének több mint 25 %-át, vagy igazgatótanácsa szavazati jogának több mint 25 %-át birtokolja; |
| --- | --- |

35.

bírálja, hogy a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalkozások partnerségei alapján létrejött, a munkanélkülieket reintegráló vállalkozások általában nem jutnak hozzá a kkv-knak szánt forrásokhoz; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot egy újabb kivételre a „kkv” jogi meghatározása alól a nyilvános befektetési vállalkozások, kockázatitőke-társaságok, valamint a nonprofit egyetemek és kutatóközpontok mintájára annak érdekében, hogy egy munkanélkülieket reintegráló vállalkozás akkor is az önálló vállalkozás kategóriájába tartozzon, ha egy másik vállalkozás, egyedül vagy más vállalkozásokkal közösen tőkéjének több mint 25 %-át, vagy igazgatótanácsa szavazati jogának több mint 25 %-át birtokolja;

Képzés

| 36. | felszólítja a tagállamokat, hogy támogassák a vállalkozói kultúrát és a szövetkezeti vállalkozási modellt, és építsék be a szociális vállalkozás, valamint a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaság alapelveit az oktatási és képzési tantervekbe; felkéri őket továbbá, hogy ösztönözzék az üzleti inkubátorházak egyetemeken belüli kialakítását a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban tevékenykedő vállalatok számára; |
| --- | --- |

36.

felszólítja a tagállamokat, hogy támogassák a vállalkozói kultúrát és a szövetkezeti vállalkozási modellt, és építsék be a szociális vállalkozás, valamint a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaság alapelveit az oktatási és képzési tantervekbe; felkéri őket továbbá, hogy ösztönözzék az üzleti inkubátorházak egyetemeken belüli kialakítását a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban tevékenykedő vállalatok számára;

| 37. | rámutat arra, hogy a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaság jelentősen hozzájárulhatna az Unión belüli ifjúsági munkanélküliség visszaszorításához; felhívja a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalatoknak a tagállamok oktatási és képzési programjaiban való fokozottabb részvételét, különösen a duális képzési rendszerek révén; |
| --- | --- |

37.

rámutat arra, hogy a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaság jelentősen hozzájárulhatna az Unión belüli ifjúsági munkanélküliség visszaszorításához; felhívja a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalatoknak a tagállamok oktatási és képzési programjaiban való fokozottabb részvételét, különösen a duális képzési rendszerek révén;

| 38. | kéri a tagállamokat, hogy képzési központok megfelelő felszerelésével biztosítsák a hatékony információszolgáltatást azok számára, akik a szociális és szolidaritáson alapuló üzleti szférában kívánnak dolgozni; |
| --- | --- |

38.

kéri a tagállamokat, hogy képzési központok megfelelő felszerelésével biztosítsák a hatékony információszolgáltatást azok számára, akik a szociális és szolidaritáson alapuló üzleti szférában kívánnak dolgozni;

| 39. | rámutat arra, hogy egyes szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalkozások versenyképesek és az adott ágazat élvonalában vannak, míg más vállalkozóknak szakismeretre van szükségük vállalkozásuk beindításához, fejlesztéséhez és irányításához; kéri a tagállamokat, hogy az alapvető üzletvezetési készségek és alapismeretek fejlesztése érdekében dolgozzanak ki kifejezetten a szociális ágazat vállalkozóit, különösen az alacsonyabb arányban foglalkoztatott csoportokat – a nőket, a fiatalokat vagy a hátrányos helyzetű munkavállalókat – célzó és rájuk szabott képzési programokat; |
| --- | --- |

39.

rámutat arra, hogy egyes szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalkozások versenyképesek és az adott ágazat élvonalában vannak, míg más vállalkozóknak szakismeretre van szükségük vállalkozásuk beindításához, fejlesztéséhez és irányításához; kéri a tagállamokat, hogy az alapvető üzletvezetési készségek és alapismeretek fejlesztése érdekében dolgozzanak ki kifejezetten a szociális ágazat vállalkozóit, különösen az alacsonyabb arányban foglalkoztatott csoportokat – a nőket, a fiatalokat vagy a hátrányos helyzetű munkavállalókat – célzó és rájuk szabott képzési programokat;

| 40. | kéri a tagállamokat, hogy a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalatokon keresztül támogassák az egész életen át tartó tanulást és pályaorientációt az idősebb munkavállalók, valamint a tartósan munkanélküli és a fogyatékossággal élő személyek körében, így elősegítve azok munkaerő-piaci integrációját; |
| --- | --- |

40.

kéri a tagállamokat, hogy a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalatokon keresztül támogassák az egész életen át tartó tanulást és pályaorientációt az idősebb munkavállalók, valamint a tartósan munkanélküli és a fogyatékossággal élő személyek körében, így elősegítve azok munkaerő-piaci integrációját;

| 41. | rámutat, hogy az emberi jogok megfelelő ismerete alapvető fontosságú a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalkozások társadalmi céljainak megvalósításához; ezért felhívja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki képzési programokat a szociális ágazatban dolgozó szakemberek számára, hogy azok elsajátíthassák az emberi jogi alapelvek megfelelő érvényesítését Európában; |
| --- | --- |

41.

rámutat, hogy az emberi jogok megfelelő ismerete alapvető fontosságú a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalkozások társadalmi céljainak megvalósításához; ezért felhívja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki képzési programokat a szociális ágazatban dolgozó szakemberek számára, hogy azok elsajátíthassák az emberi jogi alapelvek megfelelő érvényesítését Európában;

| 42. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy teljes mértékben használják ki az olyan programok nyújtotta lehetőségeket, mint az Erasmus+, elősegítve ezzel a diákok és tanárok, valamint egyéb innovatív vállalkozók cseréjét; |
| --- | --- |

42.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy teljes mértékben használják ki az olyan programok nyújtotta lehetőségeket, mint az Erasmus+, elősegítve ezzel a diákok és tanárok, valamint egyéb innovatív vállalkozók cseréjét;

| 43. | rámutat, hogy a növekedésnek és munkahelyteremtésnek széles mozgásteret biztosító ágazatok, mint az egészségügyi és szociális ellátás („fehér ágazat”) és a „zöld” ágazat azok a szektorok, amelyekben a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaság leginkább jelen van; ennek megfelelően sürgeti a tagállamokat, hogy ezekben az ágazatokban támogassák az oktatást és a képzést; |
| --- | --- |

43.

rámutat, hogy a növekedésnek és munkahelyteremtésnek széles mozgásteret biztosító ágazatok, mint az egészségügyi és szociális ellátás („fehér ágazat”) és a „zöld” ágazat azok a szektorok, amelyekben a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaság leginkább jelen van; ennek megfelelően sürgeti a tagállamokat, hogy ezekben az ágazatokban támogassák az oktatást és a képzést;

Támogatás és ösztönzés

| 44. | mély sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaság európai szinten nem kap elegendő elismerést; úgy véli, hogy a nemek szerint lebontott adatok gyűjtésének, valamint az információ és a bevált gyakorlatok megosztásának európai szintű hatékonyabbá tételével, továbbá nagyobb médiafigyelmet szentelve a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságnak és eredményeinek, fokozni lehetne a társadalom részvételét a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban, ezáltal biztosítva annak jobb megértését és elismerését, növelve jelentőségét; |
| --- | --- |

44.

mély sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaság európai szinten nem kap elegendő elismerést; úgy véli, hogy a nemek szerint lebontott adatok gyűjtésének, valamint az információ és a bevált gyakorlatok megosztásának európai szintű hatékonyabbá tételével, továbbá nagyobb médiafigyelmet szentelve a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságnak és eredményeinek, fokozni lehetne a társadalom részvételét a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban, ezáltal biztosítva annak jobb megértését és elismerését, növelve jelentőségét;

| 45. | szorgalmazza egy olyan többnyelvű digitális platform létrehozását, amely lehetővé teszi a szociális vállalkozások, üzleti inkubátorházak, üzleti klaszterek és beruházók számára az információcserét, valamint az információmegosztás és az uniós programok révén igénybe vehető támogatáshoz való hozzáférés megkönnyítését; úgy véli, hogy egy ilyen platform létrehozása előtt konzultációt kell folytatni az érintett csoportokkal; |
| --- | --- |

45.

szorgalmazza egy olyan többnyelvű digitális platform létrehozását, amely lehetővé teszi a szociális vállalkozások, üzleti inkubátorházak, üzleti klaszterek és beruházók számára az információcserét, valamint az információmegosztás és az uniós programok révén igénybe vehető támogatáshoz való hozzáférés megkönnyítését; úgy véli, hogy egy ilyen platform létrehozása előtt konzultációt kell folytatni az érintett csoportokkal;

| 46. | kéri a Bizottságot, hogy készítsen összehasonlító elemzést a nemzeti tanúsítási és címkézési rendszerekről a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaság számára, és velük szoros együttműködésben segítse elő a bevált gyakorlatok cseréjét; |
| --- | --- |

46.

kéri a Bizottságot, hogy készítsen összehasonlító elemzést a nemzeti tanúsítási és címkézési rendszerekről a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaság számára, és velük szoros együttműködésben segítse elő a bevált gyakorlatok cseréjét;

| 47. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy segítsék elő a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalkozásokat támogató üzleti inkubátorházak létrehozását, továbbá indítsák el és népszerűsítsék a szociális beruházók és szociális vállalkozók közti adatcsere internetes platformját (az Európai Szociális Innováció Platformját), amelynek részleteiről már megszületett a megállapodás; |
| --- | --- |

47.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy segítsék elő a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalkozásokat támogató üzleti inkubátorházak létrehozását, továbbá indítsák el és népszerűsítsék a szociális beruházók és szociális vállalkozók közti adatcsere internetes platformját (az Európai Szociális Innováció Platformját), amelynek részleteiről már megszületett a megállapodás;

| 48. | felszólítja a tagállamokat, hogy javítsák a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalkozások támogatási lehetőségeire, többek között a szociális beruházásokra irányuló bevált gyakorlatok cseréjét, adott esetben pedig fokozzák a veszélyeztetett csoportokkal, úgymint a fogyatékossággal élő személyekkel foglalkozó ilyen típusú vállalkozásoknak biztosított adókedvezményeket és ösztönzőket; |
| --- | --- |

48.

felszólítja a tagállamokat, hogy javítsák a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalkozások támogatási lehetőségeire, többek között a szociális beruházásokra irányuló bevált gyakorlatok cseréjét, adott esetben pedig fokozzák a veszélyeztetett csoportokkal, úgymint a fogyatékossággal élő személyekkel foglalkozó ilyen típusú vállalkozásoknak biztosított adókedvezményeket és ösztönzőket;

| 49. | kéri a Bizottságot, hogy kísérje szoros figyelemmel a tagállamok által annak biztosítása érdekében hozott gyakorlati intézkedéseket, hogy a szociális és szolidaritáson alapuló vállalkozási formát választókat ugyanolyan jogok illessék meg, mint más munkavállalókat a szociális védelem, az egészségvédelem és a munkahelyi biztonság terén; |
| --- | --- |

49.

kéri a Bizottságot, hogy kísérje szoros figyelemmel a tagállamok által annak biztosítása érdekében hozott gyakorlati intézkedéseket, hogy a szociális és szolidaritáson alapuló vállalkozási formát választókat ugyanolyan jogok illessék meg, mint más munkavállalókat a szociális védelem, az egészségvédelem és a munkahelyi biztonság terén;

| 50. | kéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy a tagállamok által hozott intézkedések ne gördítsenek akadályokat a munkavállalók szabad mozgása elé, és így a szociális és szolidaritáson alapuló vállalkozás mellett döntő személyek tetszés szerint választhassák meg munkavégzésük helyszínét az Unió területén belül; |
| --- | --- |

50.

kéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy a tagállamok által hozott intézkedések ne gördítsenek akadályokat a munkavállalók szabad mozgása elé, és így a szociális és szolidaritáson alapuló vállalkozás mellett döntő személyek tetszés szerint választhassák meg munkavégzésük helyszínét az Unió területén belül;

| 51. | támogatja az elképzelést, miszerint a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalatok egy egyedi, saját jogi státusszal rendelkező vállalati kategóriát képeznének, amely – a meghatározás szerint – a részvényesek profitján túlmutató célokat tűzne ki; felszólítja a Bizottságot, hogy a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaság európai képviselői által elfogadott római stratégiával összhangban dolgozzon ki egy jogi keretet az ilyen vállalkozások számára, amelyet a szövetkezetek, egyesületek, alapítványok és biztosító egyesületek európai statútuma révén kell megvalósítani; |
| --- | --- |

51.

támogatja az elképzelést, miszerint a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságban működő vállalatok egy egyedi, saját jogi státusszal rendelkező vállalati kategóriát képeznének, amely – a meghatározás szerint – a részvényesek profitján túlmutató célokat tűzne ki; felszólítja a Bizottságot, hogy a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaság európai képviselői által elfogadott római stratégiával összhangban dolgozzon ki egy jogi keretet az ilyen vállalkozások számára, amelyet a szövetkezetek, egyesületek, alapítványok és biztosító egyesületek európai statútuma révén kell megvalósítani;

| 52. | kéri a Bizottságot, hogy erősítse a szociális párbeszédet a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságon belül a szociális innováció megkönnyítése, a munkakörülmények javítása, valamint annak érdekében, hogy biztosítani lehessen az ágazat munkahelyteremtő képességének teljes körű elismerését; |
| --- | --- |

52.

kéri a Bizottságot, hogy erősítse a szociális párbeszédet a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaságon belül a szociális innováció megkönnyítése, a munkakörülmények javítása, valamint annak érdekében, hogy biztosítani lehessen az ágazat munkahelyteremtő képességének teljes körű elismerését;

o

o o

| 53. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

53.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0049.

(2)  HL C 76. E, 2010.3.25., 16. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0301.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0429.

(5)  HL C 199. E, 2012.7.7., 187. o.

(6)  HL C 183., 2014.6.14., 18. o.

---

| 22.9.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/233 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/233

---

P8_TA(2015)0321

A 21. század versenyképes uniós munkaerőpiacának létrehozása

Az Európai Parlament 2015. szeptember 10-i állásfoglalása a 21. század versenyképes uniós munkaerőpiacának létrehozásáról: a készségek és képesítések hozzáigazítása a kereslethez és a munkalehetőségekhez a válságból való kilábalás egyik módjaként (2014/2235(INI))

(2017/C 316/27)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

| — | tekintettel a gazdaságpolitikai koordinációra vonatkozó európai szemeszterről: a 2014. évi prioritások végrehajtásáról szóló 2014. október 22-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gazdaságpolitikai koordinációra vonatkozó európai szemeszterről: a 2014. évi prioritások végrehajtásáról szóló 2014. október 22-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a „Hogyan járulhat hozzá az Európai Unió egy olyan környezet megteremtéséhez, amely kedvez a vállalatok, vállalkozások és induló vállalkozások általi munkahelyteremtésnek?” című, 2014. április 15-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Hogyan járulhat hozzá az Európai Unió egy olyan környezet megteremtéséhez, amely kedvez a vállalatok, vállalkozások és induló vállalkozások általi munkahelyteremtésnek?” című, 2014. április 15-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az Európai Szociális Alapról szóló 1304/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés által támogatott operatív programokra folyósított kezdeti előfinanszírozási összeg növelése tekintetében való módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2015. április 29-i álláspontjára (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Szociális Alapról szóló 1304/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés által támogatott operatív programokra folyósított kezdeti előfinanszírozási összeg növelése tekintetében való módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2015. április 29-i álláspontjára (3),

| — | tekintettel az ifjúsági foglalkoztatásról szóló, 2014. július 17-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ifjúsági foglalkoztatásról szóló, 2014. július 17-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel „A szabad mozgáshoz való alapvető jog tiszteletben tartása az Unióban” című 2014. január 16-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szabad mozgáshoz való alapvető jog tiszteletben tartása az Unióban” című 2014. január 16-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az Európai Tanács 2014. június 26–27-i következtetéseinek egyik prioritására, amely annak elősegítése, hogy mindenki fejleszthesse készségeit, kibontakoztathassa tehetségét és javíthassa esélyeit, a modern gazdaság követelte készségek megszerzését és az egész életen át tartó tanulást támogatva, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2014. június 26–27-i következtetéseinek egyik prioritására, amely annak elősegítése, hogy mindenki fejleszthesse készségeit, kibontakoztathassa tehetségét és javíthassa esélyeit, a modern gazdaság követelte készségek megszerzését és az egész életen át tartó tanulást támogatva,

| — | tekintettel a foglalkoztatási szolgálatok európai hálózatáról, a munkavállalók mobilitási szolgáltatásokhoz való hozzáféréséről és a munkaerőpiacok további integrációjáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2014. január 17-i bizottsági javaslatra (COM(2014)0006), |
| --- | --- |

—

tekintettel a foglalkoztatási szolgálatok európai hálózatáról, a munkavállalók mobilitási szolgáltatásokhoz való hozzáféréséről és a munkaerőpiacok további integrációjáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2014. január 17-i bizottsági javaslatra (COM(2014)0006),

| — | tekintettel a nem formális és informális tanulás útján szerzett tanulási eredmények validációjáról szóló, 2012. december 20-i tanácsi ajánlásra (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nem formális és informális tanulás útján szerzett tanulási eredmények validációjáról szóló, 2012. december 20-i tanácsi ajánlásra (6),

| — | tekintettel az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról szóló, 2006. december 18-i 2006/962/EK európai parlamenti és tanácsi ajánlásra (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról szóló, 2006. december 18-i 2006/962/EK európai parlamenti és tanácsi ajánlásra (7),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A8-0222/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A8-0222/2015),

| A. | mivel tagállamonként jelentős eltérések mutatkoznak azon foglalkozások terén, amelyek esetében az üres álláshelyek szakképzett munkaerő hiányában nem tölthetők be; |
| --- | --- |

A.

mivel tagállamonként jelentős eltérések mutatkoznak azon foglalkozások terén, amelyek esetében az üres álláshelyek szakképzett munkaerő hiányában nem tölthetők be;

| B. | mivel a Bizottság szerint (8) több, mint 12,4 millió fő több mint egy éve nem dolgozik, ezek közül 6 millió több, mint két éve; mivel a hosszú távú munkanélküliség negatív hatással van a gazdasági növekedésre és a szociális jóléti rendszerek fenntarthatóságára, és strukturális problémává válhat; |
| --- | --- |

B.

mivel a Bizottság szerint (8) több, mint 12,4 millió fő több mint egy éve nem dolgozik, ezek közül 6 millió több, mint két éve; mivel a hosszú távú munkanélküliség negatív hatással van a gazdasági növekedésre és a szociális jóléti rendszerek fenntarthatóságára, és strukturális problémává válhat;

| C. | mivel a munkaerő-piaci rugalmatlanságok, valamint a belső kereslet és beruházás hiánya hátráltatják a munkahelyteremtést, egy versenyképes, e három tényezőt figyelembe vevő uniós munkaerőpiac viszont hozzájárulna az Európa 2020 stratégia foglalkoztatási és szegénység, illetve társadalmi kirekesztés elleni célkitűzéseinek eléréséhez; |
| --- | --- |

C.

mivel a munkaerő-piaci rugalmatlanságok, valamint a belső kereslet és beruházás hiánya hátráltatják a munkahelyteremtést, egy versenyképes, e három tényezőt figyelembe vevő uniós munkaerőpiac viszont hozzájárulna az Európa 2020 stratégia foglalkoztatási és szegénység, illetve társadalmi kirekesztés elleni célkitűzéseinek eléréséhez;

| D. | mivel csökken az alacsonyabb képzettségű munkavállalók iránti kereslet, miközben a magasabb képzettségűek iránti kereslet jelentősen emelkedik; mivel az uniós munkaerőpiac ily módon történő átalakulása fellépést követel meg a munkavállalók képzettsége, illetve alap- és szakképzése tekintetében; |
| --- | --- |

D.

mivel csökken az alacsonyabb képzettségű munkavállalók iránti kereslet, miközben a magasabb képzettségűek iránti kereslet jelentősen emelkedik; mivel az uniós munkaerőpiac ily módon történő átalakulása fellépést követel meg a munkavállalók képzettsége, illetve alap- és szakképzése tekintetében;

| E. | mivel 2012-ben három európai munkavállalóból egy olyan munkát végzett, amelyben túl- vagy alulképzett volt (9); és mivel 2012-es adatok szerint a fiatal munkavállalók általában nagyobb valószínűséggel hivatalosan túlképzettek, miközben az idősebb munkavállalóknál nagyobb valószínűséggel végeznek képzettségüknek kevésbé megfelelő munkát; |
| --- | --- |

E.

mivel 2012-ben három európai munkavállalóból egy olyan munkát végzett, amelyben túl- vagy alulképzett volt (9); és mivel 2012-es adatok szerint a fiatal munkavállalók általában nagyobb valószínűséggel hivatalosan túlképzettek, miközben az idősebb munkavállalóknál nagyobb valószínűséggel végeznek képzettségüknek kevésbé megfelelő munkát;

| F. | mivel néhány tanulmány arra a következtetésre jut, hogy az automatizálás következtében a meglévő munkahelyek jelentős része a jövőben eltűnik vagy mennyiségileg jelentősen csökken; |
| --- | --- |

F.

mivel néhány tanulmány arra a következtetésre jut, hogy az automatizálás következtében a meglévő munkahelyek jelentős része a jövőben eltűnik vagy mennyiségileg jelentősen csökken;

| G. | mivel egy magasabban képzett gazdaságra irányuló törekvés azt jelenti, hogy az elkövetkező öt év folyamán sokkal több vállalkozás számít a vezetői szerepet, az irányítói és magasabb képzettséget megkövetelő munkahelyek számának megnövekedésére; |
| --- | --- |

G.

mivel egy magasabban képzett gazdaságra irányuló törekvés azt jelenti, hogy az elkövetkező öt év folyamán sokkal több vállalkozás számít a vezetői szerepet, az irányítói és magasabb képzettséget megkövetelő munkahelyek számának megnövekedésére;

| H. | mivel az európai munkavállalók mobilitása fokozza foglalkoztathatóságukat és javítja a versenyképességet az EU munkaerőpiacán; |
| --- | --- |

H.

mivel az európai munkavállalók mobilitása fokozza foglalkoztathatóságukat és javítja a versenyképességet az EU munkaerőpiacán;

A gazdasági válság és annak utóhatásai

| 1. | megjegyzi, hogy az európai gazdasági válság nyomán számos tagállam jelentős munkanélküliséggel (az EU-28 átlaga: 28 %) küzd; valamint az államadóssággal, az alacsony növekedéssel és az elégtelen mértékű beruházással; felhívja a figyelmet a közkiadások csökkenésére; továbbra is aggasztja, hogy számos tagállamban az ifjúsági munkanélküliségi ráta (az EU-28 átlaga: 20,9 %) sokkal magasabb az átlagnál, és a javulás és az alacsonyabb ráták esetei ritkák; |
| --- | --- |

1.

megjegyzi, hogy az európai gazdasági válság nyomán számos tagállam jelentős munkanélküliséggel (az EU-28 átlaga: 28 %) küzd; valamint az államadóssággal, az alacsony növekedéssel és az elégtelen mértékű beruházással; felhívja a figyelmet a közkiadások csökkenésére; továbbra is aggasztja, hogy számos tagállamban az ifjúsági munkanélküliségi ráta (az EU-28 átlaga: 20,9 %) sokkal magasabb az átlagnál, és a javulás és az alacsonyabb ráták esetei ritkák;

| 2. | úgy véli, hogy ambiciózus gazdaság- és társadalompolitikára, valamint munkaerő-piaci reformokra van szükség egyrészt az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés élénkítése, másrészt a minőségi és fenntartható foglalkoztatás felé vezető munkahelyek létrehozása érdekében; továbbra is hangsúlyozza a fenntartható szociális jóléti rendszerek szükségességét, amelyek része a munkanélküliek képességeinek fejlesztése, a képzettség nélküli vagy valóban nagyon alacsony képzettséggel rendelkezők alkalmazhatóságának elősegítése, valamint a munkavégzés ösztönzőinek és lehetőségeinek kialakítása; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy ambiciózus gazdaság- és társadalompolitikára, valamint munkaerő-piaci reformokra van szükség egyrészt az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés élénkítése, másrészt a minőségi és fenntartható foglalkoztatás felé vezető munkahelyek létrehozása érdekében; továbbra is hangsúlyozza a fenntartható szociális jóléti rendszerek szükségességét, amelyek része a munkanélküliek képességeinek fejlesztése, a képzettség nélküli vagy valóban nagyon alacsony képzettséggel rendelkezők alkalmazhatóságának elősegítése, valamint a munkavégzés ösztönzőinek és lehetőségeinek kialakítása;

Uniós munkaerő-piaci helyzet

| 3. | megjegyzi, hogy még ha a munkaerő-kínálat elegendő is a munkaerő-kereslet kielégítéséhez, továbbra is lehetnek minőségi hiányok, például ha egy munkakereső nem felel meg a meghirdetett helynek az ágazati, foglalkoztatási vagy készségigények közötti meg nem felelés eredményeként; |
| --- | --- |

3.

megjegyzi, hogy még ha a munkaerő-kínálat elegendő is a munkaerő-kereslet kielégítéséhez, továbbra is lehetnek minőségi hiányok, például ha egy munkakereső nem felel meg a meghirdetett helynek az ágazati, foglalkoztatási vagy készségigények közötti meg nem felelés eredményeként;

| 4. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Unióban még mindig viszonylag magasak a munkanélküliségi ráták (az EU-28 2015. márciusi átlaga: 9,8 %), és csak néhány tagállamban csökkentek számottevően, és arra is felhívja a figyelmet, hogy az egyes tagállamok között jelentős különbségek vannak: a munkanélküliek aránya Németországban és Ausztriában a legalacsonyabb (5 % körül), Görögországban és Spanyolországban pedig a legmagasabb (26 %, illetve 23 % (10)); mivel ezek a nagy egyenlőtlenségek növelik a munkaerőpiac széttagozódásának kockázatát mind a tagországokban, mind a tagországok között, ami fenyegetést jelent az EU gazdasági stabilitására és társadalmi kohéziójára; |
| --- | --- |

4.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Unióban még mindig viszonylag magasak a munkanélküliségi ráták (az EU-28 2015. márciusi átlaga: 9,8 %), és csak néhány tagállamban csökkentek számottevően, és arra is felhívja a figyelmet, hogy az egyes tagállamok között jelentős különbségek vannak: a munkanélküliek aránya Németországban és Ausztriában a legalacsonyabb (5 % körül), Görögországban és Spanyolországban pedig a legmagasabb (26 %, illetve 23 % (10)); mivel ezek a nagy egyenlőtlenségek növelik a munkaerőpiac széttagozódásának kockázatát mind a tagországokban, mind a tagországok között, ami fenyegetést jelent az EU gazdasági stabilitására és társadalmi kohéziójára;

| 5. | felhívja a figyelmet arra, hogy a nők átlagos foglalkoztatási rátája az EU-ban több mint 10 százalékponttal alacsonyabb a férfiakénál, és hangsúlyozza, hogy az Európa 2020 stratégiában meghatározott 75 %-os foglalkoztatási célkitűzés elérése annak függvénye, hogy sikerül-e a nők foglalkoztatási arányát növelni olyan politikák segítségével, amelyek különösen a munkahelyi és az otthoni feladatok összeegyeztetésére irányulnak; |
| --- | --- |

5.

felhívja a figyelmet arra, hogy a nők átlagos foglalkoztatási rátája az EU-ban több mint 10 százalékponttal alacsonyabb a férfiakénál, és hangsúlyozza, hogy az Európa 2020 stratégiában meghatározott 75 %-os foglalkoztatási célkitűzés elérése annak függvénye, hogy sikerül-e a nők foglalkoztatási arányát növelni olyan politikák segítségével, amelyek különösen a munkahelyi és az otthoni feladatok összeegyeztetésére irányulnak;

| 6. | megjegyzi, hogy az ifjúsági munkanélküliség terén jelentős eltérések vannak az EU-ban, néhány tagállamban a 16–25 éves korosztályban a munkanélküliségi ráta meghaladja az 50 %-ot; hangsúlyozza, hogy a munkanélküliség magas szintje, azon túlmenően, hogy egy egész generációt sújt, veszélyezteti a generációk közötti egyensúlyt is; |
| --- | --- |

6.

megjegyzi, hogy az ifjúsági munkanélküliség terén jelentős eltérések vannak az EU-ban, néhány tagállamban a 16–25 éves korosztályban a munkanélküliségi ráta meghaladja az 50 %-ot; hangsúlyozza, hogy a munkanélküliség magas szintje, azon túlmenően, hogy egy egész generációt sújt, veszélyezteti a generációk közötti egyensúlyt is;

| 7. | kiemeli, hogy az EU átlagos foglalkoztatási rátájához képest még mindig 26 %-os különbség van a fogyatékossággal élők foglalkoztatási rátája tekintetében, és a fogyatékossággal élők foglalkoztatási rátája nem haladja meg az 50 %-ot; |
| --- | --- |

7.

kiemeli, hogy az EU átlagos foglalkoztatási rátájához képest még mindig 26 %-os különbség van a fogyatékossággal élők foglalkoztatási rátája tekintetében, és a fogyatékossággal élők foglalkoztatási rátája nem haladja meg az 50 %-ot;

| 8. | mélységesen aggódik az ifjúsági munkanélküliség Európában tapasztalható mértéke miatt; hangsúlyozza e tekintetben a duális képzés, mint például a szakképzés és a tanulószerződéses gyakorlati képzés fontosságát a fiatalok készségeinek és a munkaerőpiac igényeinek egymáshoz közelítésében; |
| --- | --- |

8.

mélységesen aggódik az ifjúsági munkanélküliség Európában tapasztalható mértéke miatt; hangsúlyozza e tekintetben a duális képzés, mint például a szakképzés és a tanulószerződéses gyakorlati képzés fontosságát a fiatalok készségeinek és a munkaerőpiac igényeinek egymáshoz közelítésében;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a szakképzett munkaerő, az innovációs képesség, a vásárlóerő növelése, valamint a stabil társadalmi-gazdasági és politikai környezet elengedhetetlen tényezők a jó beruházási környezet kialakítása szempontjából; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a szakképzett munkaerő, az innovációs képesség, a vásárlóerő növelése, valamint a stabil társadalmi-gazdasági és politikai környezet elengedhetetlen tényezők a jó beruházási környezet kialakítása szempontjából;

| 10. | megjegyzi a tartós munkanélküliség magas szintjét, és figyelmeztet az azonnali fellépés fontosságára, tekintettel a jelenség rezilienciájára; |
| --- | --- |

10.

megjegyzi a tartós munkanélküliség magas szintjét, és figyelmeztet az azonnali fellépés fontosságára, tekintettel a jelenség rezilienciájára;

| 11. | megjegyzi, hogy az európai munkaerőpiacon több jelentős kihívás is érezteti a hatását, így egyebek mellett globalizáció, a társadalom elöregedése, a gyors technológiai változások (a digitalizáció, a robotizáció), a képzettségek és a munkaerő-piaci kereslet közötti eltérések, a magasan képzett munkaerő iránti növekvő igény, és az alacsony képzettségű munkaerő túlkínálata, amely a keresetek polarizálódásához vezet; |
| --- | --- |

11.

megjegyzi, hogy az európai munkaerőpiacon több jelentős kihívás is érezteti a hatását, így egyebek mellett globalizáció, a társadalom elöregedése, a gyors technológiai változások (a digitalizáció, a robotizáció), a képzettségek és a munkaerő-piaci kereslet közötti eltérések, a magasan képzett munkaerő iránti növekvő igény, és az alacsony képzettségű munkaerő túlkínálata, amely a keresetek polarizálódásához vezet;

| 12. | ugyanakkor felhívja a figyelmet a CEDEFOP által a strukturális munkaerőhiánnyal és a szakismeretek a munkanélküliség mértékét fokozó alacsony kereslet következtében való elavulásának állandósulásával kapcsolatban hangsúlyozott kockázatokra; |
| --- | --- |

12.

ugyanakkor felhívja a figyelmet a CEDEFOP által a strukturális munkaerőhiánnyal és a szakismeretek a munkanélküliség mértékét fokozó alacsony kereslet következtében való elavulásának állandósulásával kapcsolatban hangsúlyozott kockázatokra;

| 13. | hangsúlyozza a betölthető álláshelyek vonatkozásában a tagállamokban fennálló jelentős különbségeket, kiemelve e tekintetben, hogy az álláslehetőségek a képesítéseket és az álláshelyeket egymásnak megfeleltető és a vállalkozások és alkalmazottak számára lehetőségeket teremtő, dinamikus munkaerőpiac kulcsfontosságú elemei, mélységes aggodalommal tölti el a munkaerőpiac néhány tagállamban tapasztalható statikus állapota; ezért kéri egy tagállamokban található, betölthető álláshelyekkel kapcsolatos, európai referenciamutató létrehozását; a referenciamutató alapjául szolgáló adatok a munkaerő-felmérésen keresztül évente összegyűjthetők, és minimumkövetelményként az alábbiakat kell mérniük: az adott tagállamban betölthető álláshelyek száma a munkanélküliség átlagos tartama); |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza a betölthető álláshelyek vonatkozásában a tagállamokban fennálló jelentős különbségeket, kiemelve e tekintetben, hogy az álláslehetőségek a képesítéseket és az álláshelyeket egymásnak megfeleltető és a vállalkozások és alkalmazottak számára lehetőségeket teremtő, dinamikus munkaerőpiac kulcsfontosságú elemei, mélységes aggodalommal tölti el a munkaerőpiac néhány tagállamban tapasztalható statikus állapota; ezért kéri egy tagállamokban található, betölthető álláshelyekkel kapcsolatos, európai referenciamutató létrehozását; a referenciamutató alapjául szolgáló adatok a munkaerő-felmérésen keresztül évente összegyűjthetők, és minimumkövetelményként az alábbiakat kell mérniük: az adott tagállamban betölthető álláshelyek száma a munkanélküliség átlagos tartama);

| 14. | rámutat, hogy Európában 24 millióra rúg a munkanélküliek száma, ami magába foglal 7,5 millió NEET-fiatalt is, ugyanakkor 2 millió betöltendő álláshely van, valamint hogy az európai vállalkozások a szakképzett és más területeken is hasznosítható készségekkel rendelkező munkaerő jelentős hiányával küszködnek; |
| --- | --- |

14.

rámutat, hogy Európában 24 millióra rúg a munkanélküliek száma, ami magába foglal 7,5 millió NEET-fiatalt is, ugyanakkor 2 millió betöltendő álláshely van, valamint hogy az európai vállalkozások a szakképzett és más területeken is hasznosítható készségekkel rendelkező munkaerő jelentős hiányával küszködnek;

| 15. | rávilágít arra, hogy az Unión belüli munkavállalói mobilitás nemzetközi összehasonlításban még mindig elenyésző (az EU-27 esetében: 0,29 %), többek között a fennálló akadályok miatt, és csaknem tízszer alacsonyabb mint az Egyesült Államokban, és ötször alacsonyabb, mint Ausztráliában, függetlenül attól, hogy egyes tagállamok jelentős munkanélküliséggel küzdenek, mások számára pedig a betöltetlen álláshelyek okoznak problémát; felhívja a figyelmet arra a 7 millió uniós állampolgárra, akik 2013-ban nem az állampolgárságuk szerinti tagállamban dolgoztak, emlékeztet továbbá arra, hogy jelenleg kétmillió betöltetlen álláshely van az Unióban; ezért hangsúlyozza a munkaerő méltányos mobilitásának fontosságát az Unióban, a szakadék megszüntetése érdekében; |
| --- | --- |

15.

rávilágít arra, hogy az Unión belüli munkavállalói mobilitás nemzetközi összehasonlításban még mindig elenyésző (az EU-27 esetében: 0,29 %), többek között a fennálló akadályok miatt, és csaknem tízszer alacsonyabb mint az Egyesült Államokban, és ötször alacsonyabb, mint Ausztráliában, függetlenül attól, hogy egyes tagállamok jelentős munkanélküliséggel küzdenek, mások számára pedig a betöltetlen álláshelyek okoznak problémát; felhívja a figyelmet arra a 7 millió uniós állampolgárra, akik 2013-ban nem az állampolgárságuk szerinti tagállamban dolgoztak, emlékeztet továbbá arra, hogy jelenleg kétmillió betöltetlen álláshely van az Unióban; ezért hangsúlyozza a munkaerő méltányos mobilitásának fontosságát az Unióban, a szakadék megszüntetése érdekében;

| 16. | megjegyzi, hogy az uniós munkaerőpiac segítséget nyújthat az Európa különböző régióiban jelentkező nagymértékű munkanélküliség felszívásában; |
| --- | --- |

16.

megjegyzi, hogy az uniós munkaerőpiac segítséget nyújthat az Európa különböző régióiban jelentkező nagymértékű munkanélküliség felszívásában;

| 17. | úgy véli, hogy az uniós munkaerőpiacnak igazodnia kell az egyes európai régiók kultúrájához, termelési modelljéhez és üzleti szerkezetéhez, és figyelembe kell venni az ezek közötti eltéréseket a munkaerőpiac rugalmasabbá tételére vonatkozó intézkedések kidolgozásakor; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy az uniós munkaerőpiacnak igazodnia kell az egyes európai régiók kultúrájához, termelési modelljéhez és üzleti szerkezetéhez, és figyelembe kell venni az ezek közötti eltéréseket a munkaerőpiac rugalmasabbá tételére vonatkozó intézkedések kidolgozásakor;

| 18. | emlékeztet arra, hogy gazdasági hanyatlás idején az egyéneknek nagyobb kihívásokkal kell szembenézniük az álláskeresés során, és időnként olyan munkákat is el kell vállalniuk, amelyek képzettségükhöz képest alacsonyabb képzési követelményeket követelnek; hangsúlyozza, hogy a magas képzettségi szintet igénylő munkahelyek létrehozása által megvalósított növekedés és munkalehetőségek kialakítására az új ágazatokba történő beruházások révén tett erőfeszítések ezért releváns eszközök a túlképzettség uniós gazdaságokban való elterjedtségének csökkentésére; |
| --- | --- |

18.

emlékeztet arra, hogy gazdasági hanyatlás idején az egyéneknek nagyobb kihívásokkal kell szembenézniük az álláskeresés során, és időnként olyan munkákat is el kell vállalniuk, amelyek képzettségükhöz képest alacsonyabb képzési követelményeket követelnek; hangsúlyozza, hogy a magas képzettségi szintet igénylő munkahelyek létrehozása által megvalósított növekedés és munkalehetőségek kialakítására az új ágazatokba történő beruházások révén tett erőfeszítések ezért releváns eszközök a túlképzettség uniós gazdaságokban való elterjedtségének csökkentésére;

Versenyképes uniós munkaerőpiac kialakításának előmozdítása

| 19. | úgy véli, hogy a versenyképes uniós munkaerőpiac megteremtése érdekében ambiciózus reformokra van szükség, amelyek növelik a befogadó jelleget, az intelligens rugalmasságot, az innovációt és a mobilitást, erősítik a társadalmi párbeszéd szerepét, ösztönzik a minőségi és fenntartható foglalkoztatáshoz vezető munkahelyteremtést, növelik a produktivitást, és hozzájárulnak a humán tőke fejlesztéséhez, a folyamatosan változó munkaerőpiac és termelési módok fényében; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy a versenyképes uniós munkaerőpiac megteremtése érdekében ambiciózus reformokra van szükség, amelyek növelik a befogadó jelleget, az intelligens rugalmasságot, az innovációt és a mobilitást, erősítik a társadalmi párbeszéd szerepét, ösztönzik a minőségi és fenntartható foglalkoztatáshoz vezető munkahelyteremtést, növelik a produktivitást, és hozzájárulnak a humán tőke fejlesztéséhez, a folyamatosan változó munkaerőpiac és termelési módok fényében;

| 20. | hangsúlyozza a folyamatos erőfeszítések szükségességét az oktatás, képzés és a munkaerőpiac közötti kapcsolatok szorosabbá tételére, és ismételten hangsúlyozza, hogy az intelligens, fenntartható, és befogadó jellegű növekedés, a versenyképesség és munkahelyteremtés európai megvalósítását átfogó megközelítés révén kell elérni, amely tükrözi a munkaerőpiac szükségleteit, valamint a munkafeltételek javítása és ösztönzők nyújtása révén támogatja a kiszolgáltatott csoportokat; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza a folyamatos erőfeszítések szükségességét az oktatás, képzés és a munkaerőpiac közötti kapcsolatok szorosabbá tételére, és ismételten hangsúlyozza, hogy az intelligens, fenntartható, és befogadó jellegű növekedés, a versenyképesség és munkahelyteremtés európai megvalósítását átfogó megközelítés révén kell elérni, amely tükrözi a munkaerőpiac szükségleteit, valamint a munkafeltételek javítása és ösztönzők nyújtása révén támogatja a kiszolgáltatott csoportokat;

| 21. | hangsúlyozza, hogy az állami foglalkoztatási szolgálatoknak fontos szerepe van annak biztosításában, hogy a munkahelyek számának újbóli növekedése ne a készségkereslet és a készségkínálat alacsonyabb minőségű összehangolása árán valósuljon meg; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy az állami foglalkoztatási szolgálatoknak fontos szerepe van annak biztosításában, hogy a munkahelyek számának újbóli növekedése ne a készségkereslet és a készségkínálat alacsonyabb minőségű összehangolása árán valósuljon meg;

| 22. | emlékeztet a munkajog munkavállalók és munkaadók számára való érthetőbbé tételének, a foglalkoztatást gátló akadályok felszámolásának, valamint a vállalkozások és alkalmazottak jogbiztonsága előmozdításának fontosságára; |
| --- | --- |

22.

emlékeztet a munkajog munkavállalók és munkaadók számára való érthetőbbé tételének, a foglalkoztatást gátló akadályok felszámolásának, valamint a vállalkozások és alkalmazottak jogbiztonsága előmozdításának fontosságára;

| 23. | hangsúlyozza, hogy a fiatalok egyre komolyabb nehézségekkel szembesülnek az oktatásból a munkába való átmenet során, ezért általában nagyobb eséllyel válnak munkanélkülivé és egyre nagyobb valószínűséggel alkalmazzák őket alacsony minőségű vagy bizonytalan állásokban; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy a fiatalok egyre komolyabb nehézségekkel szembesülnek az oktatásból a munkába való átmenet során, ezért általában nagyobb eséllyel válnak munkanélkülivé és egyre nagyobb valószínűséggel alkalmazzák őket alacsony minőségű vagy bizonytalan állásokban;

| 24. | hangsúlyozza a készségek, kompetenciák, képesítések és foglalkozások európai osztályozási eszközének (ESCO) fontosságát, amely 25 európai nyelven határozza meg és kategorizálja az uniós munkaerőpiac, oktatás és képzés szempontjából fontos készségeket, kompetenciákat, képesítéseket és foglalkozásokat; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza a készségek, kompetenciák, képesítések és foglalkozások európai osztályozási eszközének (ESCO) fontosságát, amely 25 európai nyelven határozza meg és kategorizálja az uniós munkaerőpiac, oktatás és képzés szempontjából fontos készségeket, kompetenciákat, képesítéseket és foglalkozásokat;

| 25. | hangsúlyozza a képességek fejlesztése, a rugalmas karrierváltás és a személyes elkötelezettség fontosságát; e tekintetben emlékeztet arra, hogy a szakmai mobilitás lényeges tényező, valamint hogy számottevő beruházások révén aktívan támogatni kell a foglalkoztathatóság és az alkalmazkodóképesség fejlesztését, és a munkanélküliek körében meg kell előzni a készségek elavulását; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza a képességek fejlesztése, a rugalmas karrierváltás és a személyes elkötelezettség fontosságát; e tekintetben emlékeztet arra, hogy a szakmai mobilitás lényeges tényező, valamint hogy számottevő beruházások révén aktívan támogatni kell a foglalkoztathatóság és az alkalmazkodóképesség fejlesztését, és a munkanélküliek körében meg kell előzni a készségek elavulását;

| 26. | hangsúlyozza a szociális beruházások fontosságát, melyek célja egy olyan, aktiváló állam létrehozása, amely a változó társadalmi és gazdasági körülményekhez, valamint a munkaerő-piaci igényekhez való alkalmazkodást lehetővé tevő eszközöket ad a munkavállalók kezébe; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza a szociális beruházások fontosságát, melyek célja egy olyan, aktiváló állam létrehozása, amely a változó társadalmi és gazdasági körülményekhez, valamint a munkaerő-piaci igényekhez való alkalmazkodást lehetővé tevő eszközöket ad a munkavállalók kezébe;

| 27. | úgy véli, hogy egy nemzetközi téren versenyképes készségbázis révén a tagállamok képesek lesznek a globális piac nagy értékű szegmenseinek megszerzésére; |
| --- | --- |

27.

úgy véli, hogy egy nemzetközi téren versenyképes készségbázis révén a tagállamok képesek lesznek a globális piac nagy értékű szegmenseinek megszerzésére;

| 28. | hangsúlyozza, hogy a körforgásos gazdaság Unió-szerte munkahelyek millióit hozhatja létre és fenntartható és inkluzív növekedést eredményezhet; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy a körforgásos gazdaság Unió-szerte munkahelyek millióit hozhatja létre és fenntartható és inkluzív növekedést eredményezhet;

| 29. | emlékeztet a – földrajzi értelemben vett és ágazatok közötti – munkavállalói mobilitás fontosságára a versenyképes munkaerőpiac megteremtésében, továbbá hangsúlyozza, hogy csökkenteni kell az e mobilitást valószínűsíthetően korlátozó adminisztratív és nyelvi akadályokat, és tovább kell fejleszteni a mobilitást elősegítő eszközöket, köztük a formális, nem formális és informális képesítéseknek a tagállamok közötti gyors elismerését, az európai képesítési keretrendszert, az európai önéletrajzot és az európai készségútlevelet, valamint ágazatspecifikus nyelvtanfolyamokat és interkulturális kommunikációs képzést kell nyújtani; sürgeti az Unió-szerte elérhető EURES foglalkoztatási portál minél szélesebb körben való megismertetését és továbbfejlesztését különösen annak biztosítása révén, hogy elegendő számú EURES tanácsadót képeznek ki és osztanak el egyenlő módon az EU területén, hogy az EURES alapvető fontosságú eszközzé váljon az uniós munkaerőpiacon; hangsúlyozza a nemzeti foglalkoztatási szolgálatok közötti átfogó együttműködés fontosságát, és a magán munkaközvetítő szolgáltatók és már érintettek jövőbeni bevonását az EURES-hálózatba; hangsúlyozza a mobilitás stimulálását és a lehetőségek teremtését célzó olyan uniós kezdeményezések jelentőségét, mint az ERASMUS+, az európai képesítési keretrendszer, az Europass-önéletrajz (Europass-CV), az európai készségútlevél, az Európai Foglalkoztatási Mobilitás Portálja (EURES), a tudásfejlesztési szövetségek és a tanulószerződéses gyakorlati képzés európai szövetsége; kéri e kezdeményezések fokozottabb támogatását az európai munkaerőpiac javítása érdekében; |
| --- | --- |

29.

emlékeztet a – földrajzi értelemben vett és ágazatok közötti – munkavállalói mobilitás fontosságára a versenyképes munkaerőpiac megteremtésében, továbbá hangsúlyozza, hogy csökkenteni kell az e mobilitást valószínűsíthetően korlátozó adminisztratív és nyelvi akadályokat, és tovább kell fejleszteni a mobilitást elősegítő eszközöket, köztük a formális, nem formális és informális képesítéseknek a tagállamok közötti gyors elismerését, az európai képesítési keretrendszert, az európai önéletrajzot és az európai készségútlevelet, valamint ágazatspecifikus nyelvtanfolyamokat és interkulturális kommunikációs képzést kell nyújtani; sürgeti az Unió-szerte elérhető EURES foglalkoztatási portál minél szélesebb körben való megismertetését és továbbfejlesztését különösen annak biztosítása révén, hogy elegendő számú EURES tanácsadót képeznek ki és osztanak el egyenlő módon az EU területén, hogy az EURES alapvető fontosságú eszközzé váljon az uniós munkaerőpiacon; hangsúlyozza a nemzeti foglalkoztatási szolgálatok közötti átfogó együttműködés fontosságát, és a magán munkaközvetítő szolgáltatók és már érintettek jövőbeni bevonását az EURES-hálózatba; hangsúlyozza a mobilitás stimulálását és a lehetőségek teremtését célzó olyan uniós kezdeményezések jelentőségét, mint az ERASMUS+, az európai képesítési keretrendszer, az Europass-önéletrajz (Europass-CV), az európai készségútlevél, az Európai Foglalkoztatási Mobilitás Portálja (EURES), a tudásfejlesztési szövetségek és a tanulószerződéses gyakorlati képzés európai szövetsége; kéri e kezdeményezések fokozottabb támogatását az európai munkaerőpiac javítása érdekében;

| 30. | megismételi, hogy Európában fel kell szabadítani a nőkben rejlő jelentős gazdasági potenciált, továbbá megfelelő körülményeket kell teremteni annak érdekében, hogy a nők előrehaladhassanak életpályájukon és magasabb pozíciókra törhessenek a vállalatoknál, vagy hogy saját üzleti vállalkozást indíthassanak; hangsúlyozza, hogy át kell hidalni a nők iskolai végzettsége, illetve munkaerő-piaci részvételük és helyzetük közötti szakadékot; emlékeztet a nemek közötti egyenlőség fontosságára, ideértve a nemek közötti bérszakadék felszámolását és a nők foglalkoztatási arányának emelését, valamint a munka és a magánélet közötti egyensúlyra irányuló politikák megerősítését az Európa 2020 stratégia foglalkoztatási célkitűzéseinek megvalósítása részeként; |
| --- | --- |

30.

megismételi, hogy Európában fel kell szabadítani a nőkben rejlő jelentős gazdasági potenciált, továbbá megfelelő körülményeket kell teremteni annak érdekében, hogy a nők előrehaladhassanak életpályájukon és magasabb pozíciókra törhessenek a vállalatoknál, vagy hogy saját üzleti vállalkozást indíthassanak; hangsúlyozza, hogy át kell hidalni a nők iskolai végzettsége, illetve munkaerő-piaci részvételük és helyzetük közötti szakadékot; emlékeztet a nemek közötti egyenlőség fontosságára, ideértve a nemek közötti bérszakadék felszámolását és a nők foglalkoztatási arányának emelését, valamint a munka és a magánélet közötti egyensúlyra irányuló politikák megerősítését az Európa 2020 stratégia foglalkoztatási célkitűzéseinek megvalósítása részeként;

| 31. | üdvözli az „Az első EURES-állásod” elnevezésű, kísérleti foglalkoztatási mobilitási program keretében elért pozitív eredményeket, amely program képes ténylegesen megszólítani a fiatalokat, valamint személyre szabott szolgáltatásokat kialakítani mind az álláskeresők, mind a munkáltatók számára; hangsúlyozza „Az első EURES-állásod” program és az EURES közötti pozitív átgyűrűző hatásokat; |
| --- | --- |

31.

üdvözli az „Az első EURES-állásod” elnevezésű, kísérleti foglalkoztatási mobilitási program keretében elért pozitív eredményeket, amely program képes ténylegesen megszólítani a fiatalokat, valamint személyre szabott szolgáltatásokat kialakítani mind az álláskeresők, mind a munkáltatók számára; hangsúlyozza „Az első EURES-állásod” program és az EURES közötti pozitív átgyűrűző hatásokat;

| 32. | ennek fényében hangsúlyozza az aktív munkaügyi szakpolitikák, az egész életen át tartó tanulás és az emberek technológiai változásokhoz való alkalmazkodási képessége javításának fontosságát; felhívja a tagállamokat, hogy növeljék az aktív munkaerő-piaci intézkedések alkalmazási körét és hatékonyságát; |
| --- | --- |

32.

ennek fényében hangsúlyozza az aktív munkaügyi szakpolitikák, az egész életen át tartó tanulás és az emberek technológiai változásokhoz való alkalmazkodási képessége javításának fontosságát; felhívja a tagállamokat, hogy növeljék az aktív munkaerő-piaci intézkedések alkalmazási körét és hatékonyságát;

| 33. | úgy véli, hogy a munkaszervezés hatékonyabb és kölcsönösen előnyös formái felé mutató koherens és átfogó stratégia a munkavállalói tudáspotenciál teljes kiaknázása és munkájuk minőségének növelése révén segíteni fogja a munkaerő-piaci ellenálló-képességet; a munkaszervezés nagyobb mértékű részvételen alapuló és nagyobb társadalmi szerepvállalásra ösztönző formáit lehetne kialakítani az alkalmazottak innovációban való részvételének megerősítése, a munkavállalók részvételének és a készséghasználat fejlesztésének támogatása, és ezáltal a vállalkozások teljesítmények fokozása céljából; |
| --- | --- |

33.

úgy véli, hogy a munkaszervezés hatékonyabb és kölcsönösen előnyös formái felé mutató koherens és átfogó stratégia a munkavállalói tudáspotenciál teljes kiaknázása és munkájuk minőségének növelése révén segíteni fogja a munkaerő-piaci ellenálló-képességet; a munkaszervezés nagyobb mértékű részvételen alapuló és nagyobb társadalmi szerepvállalásra ösztönző formáit lehetne kialakítani az alkalmazottak innovációban való részvételének megerősítése, a munkavállalók részvételének és a készséghasználat fejlesztésének támogatása, és ezáltal a vállalkozások teljesítmények fokozása céljából;

| 34. | hangsúlyozza, hogy a munkaerő-piac előre jelzett változásai miatt a mai fiatalság oktatásába és a képzésébe való beruházásokra van szükség; hangsúlyozza, hogy a készségekkel kapcsolatos szakpolitikáknak nem csak a munkaerő-piaci igények kielégítését kell célozniuk, hanem fel kell vértezniük az egyént a szükséges transzverzális kompetenciákkal, hogy aktív és felelős polgárrá váljon; felhívja az Európai Bizottságot és a tagállamokat annak tiszteletben tartására, hogy az oktatás és a képzés nem csupán munkaerő-piaci eszköz, és nem is az a célja, hogy kiképezze a jövő munkavállalóit, hanem elsősorban alapvető jog, és önmagában értéket képvisel; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza, hogy a munkaerő-piac előre jelzett változásai miatt a mai fiatalság oktatásába és a képzésébe való beruházásokra van szükség; hangsúlyozza, hogy a készségekkel kapcsolatos szakpolitikáknak nem csak a munkaerő-piaci igények kielégítését kell célozniuk, hanem fel kell vértezniük az egyént a szükséges transzverzális kompetenciákkal, hogy aktív és felelős polgárrá váljon; felhívja az Európai Bizottságot és a tagállamokat annak tiszteletben tartására, hogy az oktatás és a képzés nem csupán munkaerő-piaci eszköz, és nem is az a célja, hogy kiképezze a jövő munkavállalóit, hanem elsősorban alapvető jog, és önmagában értéket képvisel;

A jövőbeli készségigények előrejelzése

| 35. | úgy véli, hogy a jövőbeli készségigények előrejelzéséhez a munkaerő-piaci szereplőket, köztük a munkáltatói és a munkavállalói szervezeteket, valamint az oktatási és képzési szolgáltatókat minden szinten szorosan be kell vonni különösen a szakképzési programok kidolgozásába, megvalósításába és értékelésébe, amelyek zökkenőmentes átmenetet biztosítanak a formális oktatásból a munkaalapú tanulásba; |
| --- | --- |

35.

úgy véli, hogy a jövőbeli készségigények előrejelzéséhez a munkaerő-piaci szereplőket, köztük a munkáltatói és a munkavállalói szervezeteket, valamint az oktatási és képzési szolgáltatókat minden szinten szorosan be kell vonni különösen a szakképzési programok kidolgozásába, megvalósításába és értékelésébe, amelyek zökkenőmentes átmenetet biztosítanak a formális oktatásból a munkaalapú tanulásba;

| 36. | felszólít a jelenlegi és a jövőbeli készségigények jobb megértésére, valamint a meglévő uniós „készségkörkép” megerősítésére annak érdekében, hogy jobban meg lehessen határozni a készséghiányokat és -hiányosságokat egy egyes ágazatok, foglalkozások és régiók esetében, továbbá hogy – a jövőbeli tendenciák jobb felmérése érdekében – biztosítani lehessen a változó készségigényekkel kapcsolatos információk összegyűjtését és feldolgozását, és hogy ez eljusson a döntéshozókhoz és az állami hatóságokhoz, az oktatási és képzési intézményekhez, illetve a munkaadókhoz; |
| --- | --- |

36.

felszólít a jelenlegi és a jövőbeli készségigények jobb megértésére, valamint a meglévő uniós „készségkörkép” megerősítésére annak érdekében, hogy jobban meg lehessen határozni a készséghiányokat és -hiányosságokat egy egyes ágazatok, foglalkozások és régiók esetében, továbbá hogy – a jövőbeli tendenciák jobb felmérése érdekében – biztosítani lehessen a változó készségigényekkel kapcsolatos információk összegyűjtését és feldolgozását, és hogy ez eljusson a döntéshozókhoz és az állami hatóságokhoz, az oktatási és képzési intézményekhez, illetve a munkaadókhoz;

| 37. | úgy véli, hogy az oktatás alapvető fontosságú a kutatási és innovációs eredmények ösztönzése szempontjából, növelve így a munkahely-teremtési lehetőségeket a magas szakképesítést igénylő ágazatokban, illetve megerősítve az európai gazdaság versenyképességét; |
| --- | --- |

37.

úgy véli, hogy az oktatás alapvető fontosságú a kutatási és innovációs eredmények ösztönzése szempontjából, növelve így a munkahely-teremtési lehetőségeket a magas szakképesítést igénylő ágazatokban, illetve megerősítve az európai gazdaság versenyképességét;

| 38. | hangsúlyozza az iskolák, továbbképzési létesítmények, vállalkozások és egyéb érintettek közötti szorosabb partneri és bizalmi viszony fontosságát a munkaerőpiac jövőbeni igényeire vonatkozó előrejelzés, új szakképzési programok ellenőrzése és végrehajtása tekintetében, továbbá a tagállamok, a regionális és helyi hatóságok közötti együttműködés és tapasztalatcsere elősegítése terén, beleértve a munkaerőpiac egyensúlytalanságainak ellenőrzését regionális és hely szinten; emlékeztet arra, hogy ugyanakkor szükséges az összes érintett társadalmi felelősségvállalása, valamint részvételük az áttekintés és előrejelzés eszközeinek továbbfejlesztésében; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza az iskolák, továbbképzési létesítmények, vállalkozások és egyéb érintettek közötti szorosabb partneri és bizalmi viszony fontosságát a munkaerőpiac jövőbeni igényeire vonatkozó előrejelzés, új szakképzési programok ellenőrzése és végrehajtása tekintetében, továbbá a tagállamok, a regionális és helyi hatóságok közötti együttműködés és tapasztalatcsere elősegítése terén, beleértve a munkaerőpiac egyensúlytalanságainak ellenőrzését regionális és hely szinten; emlékeztet arra, hogy ugyanakkor szükséges az összes érintett társadalmi felelősségvállalása, valamint részvételük az áttekintés és előrejelzés eszközeinek továbbfejlesztésében;

| 39. | úgy véli, hogy a tagállamoknak fontos szerepet kell játszaniuk annak biztosításában, hogy megfelelő kínálat álljon rendelkezésre a természettudományi tárgyak és a matematika tanáraiból a fiatalok tudással való felvértezése és a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika iránti lelkesedésük felkeltése érdekében; |
| --- | --- |

39.

úgy véli, hogy a tagállamoknak fontos szerepet kell játszaniuk annak biztosításában, hogy megfelelő kínálat álljon rendelkezésre a természettudományi tárgyak és a matematika tanáraiból a fiatalok tudással való felvértezése és a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika iránti lelkesedésük felkeltése érdekében;

| 40. | hangsúlyozza, hogy már nagyon fiatal kortól fontos foglalkozni a gyermekek iskolai igényeivel; javasolja a tagállamoknak, hogy fogadjanak el, és az iskolán belüli és kívüli tanulási folyamatba építsenek be innovatív intézkedéseket, és reformálják meg vagy korszerűsítsék az iskolai környezeteket, az oktatási módszereket és a tanárok kompetenciáit; javasolja, hogy az iskolai tantervet a tagállamokban alakítsák oly módon, hogy az magába foglaljon más országokba tett osztálykirándulásokat az iskolai évek alatt, hogy az oktatás már nagyon korai szakaszban túlmutasson a tantermi oktatáson; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy már nagyon fiatal kortól fontos foglalkozni a gyermekek iskolai igényeivel; javasolja a tagállamoknak, hogy fogadjanak el, és az iskolán belüli és kívüli tanulási folyamatba építsenek be innovatív intézkedéseket, és reformálják meg vagy korszerűsítsék az iskolai környezeteket, az oktatási módszereket és a tanárok kompetenciáit; javasolja, hogy az iskolai tantervet a tagállamokban alakítsák oly módon, hogy az magába foglaljon más országokba tett osztálykirándulásokat az iskolai évek alatt, hogy az oktatás már nagyon korai szakaszban túlmutasson a tantermi oktatáson;

A folyamatos oktatás és képzés jelentősége a munkaerőpiacon jelen lévő minden szereplő számára

| 41. | emlékeztet arra, hogy az oktatáshoz való jog alapvető jog, és hangsúlyozza, hogy a szakmai előmenetelt, valamint az egész életen át tartó tanulást illetően egyéni és rugalmasabb megközelítésre kell törekedni a személyes karrier során, valamint méltányolja az állami és magánszereplők e téren játszott szerepét, egyetértve azzal, hogy az egyéni igényekre szóló és az egyéni készségek értékelését és bővítését középpontba helyező tanácsadásnak az oktatási és a készségekre vonatkozó politikák alapvető részét kell képeznie már korai szakasztól kezdve mindenki oktatása során; |
| --- | --- |

41.

emlékeztet arra, hogy az oktatáshoz való jog alapvető jog, és hangsúlyozza, hogy a szakmai előmenetelt, valamint az egész életen át tartó tanulást illetően egyéni és rugalmasabb megközelítésre kell törekedni a személyes karrier során, valamint méltányolja az állami és magánszereplők e téren játszott szerepét, egyetértve azzal, hogy az egyéni igényekre szóló és az egyéni készségek értékelését és bővítését középpontba helyező tanácsadásnak az oktatási és a készségekre vonatkozó politikák alapvető részét kell képeznie már korai szakasztól kezdve mindenki oktatása során;

| 42. | elismeri, hogy meg kell könnyíteni a tanulószerződéses gyakorlati képzést mint a foglalkoztatás alternatív formáját; |
| --- | --- |

42.

elismeri, hogy meg kell könnyíteni a tanulószerződéses gyakorlati képzést mint a foglalkoztatás alternatív formáját;

| 43. | megjegyzi, hogy az egész életen át tartó pályaorientációra vonatkozó európai politikák jelentős hatással vannak a nemzeti pályaorientációs politikákra, és hogy a ténylegesen egész életen át tartó pályaorientáció minden szinten átfogó programokat követel meg; |
| --- | --- |

43.

megjegyzi, hogy az egész életen át tartó pályaorientációra vonatkozó európai politikák jelentős hatással vannak a nemzeti pályaorientációs politikákra, és hogy a ténylegesen egész életen át tartó pályaorientáció minden szinten átfogó programokat követel meg;

| 44. | megjegyzi, hogy változatos pályákat kell felkínálni a fiataloknak, és e pályák (szakmai gyakorlatok, gyakorlati képzések) meghatározása tekintetében Európán belül jelentős különbségek vannak; |
| --- | --- |

44.

megjegyzi, hogy változatos pályákat kell felkínálni a fiataloknak, és e pályák (szakmai gyakorlatok, gyakorlati képzések) meghatározása tekintetében Európán belül jelentős különbségek vannak;

| 45. | úgy véli, hogy a munkanélkülieknek, különösen a hosszú távú munkanélkülieknek biztosított képzési és átképzési, valamint a készségek értékelésére irányuló programokat kell ajánlani az embereknek elhelyezkedési esélyeik növelésére, és e programokat a munkáltatói szervezetekkel, szakszervezetekkel, a munkanélkülieket képviselő szervezetekkel, valamint magán és közületi munkaközvetítő szolgálatokkal szoros együttműködésben, a munkavállalók új készségeinek a munkaerőpiac jövőbeni igényeihez való igazítására tekintettel kell kidolgozni és végrehajtani; hangsúlyozza, hogy célzott programokat kell kidolgozni és végrehajtani a hosszú távú munkanélküliek munkaerő-piaci reintegrációjának támogatása érdekében; |
| --- | --- |

45.

úgy véli, hogy a munkanélkülieknek, különösen a hosszú távú munkanélkülieknek biztosított képzési és átképzési, valamint a készségek értékelésére irányuló programokat kell ajánlani az embereknek elhelyezkedési esélyeik növelésére, és e programokat a munkáltatói szervezetekkel, szakszervezetekkel, a munkanélkülieket képviselő szervezetekkel, valamint magán és közületi munkaközvetítő szolgálatokkal szoros együttműködésben, a munkavállalók új készségeinek a munkaerőpiac jövőbeni igényeihez való igazítására tekintettel kell kidolgozni és végrehajtani; hangsúlyozza, hogy célzott programokat kell kidolgozni és végrehajtani a hosszú távú munkanélküliek munkaerő-piaci reintegrációjának támogatása érdekében;

| 46. | kiemeli, hogy a Bizottságnak erősítenie kell az ifjúsági garanciára vonatkozó nemzeti végrehajtási tervek nyomon követését és tényleges helyszíni megvalósításukat; ebből a célból felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki világos és egyértelmű országspecifikus ajánlásokat a tagállamok részére, tekintettel az ifjúsági garancia végrehajtására és a foglalkoztatás minőségére; |
| --- | --- |

46.

kiemeli, hogy a Bizottságnak erősítenie kell az ifjúsági garanciára vonatkozó nemzeti végrehajtási tervek nyomon követését és tényleges helyszíni megvalósításukat; ebből a célból felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki világos és egyértelmű országspecifikus ajánlásokat a tagállamok részére, tekintettel az ifjúsági garancia végrehajtására és a foglalkoztatás minőségére;

| 47. | kiemeli az Európai Számvevőszék „Munkanélküli fiatalok Európában: az uniós ifjúsági garancia előtt álló akadályok” című jelentésében kifejezett aggályait, nevezetesen a rendszer összfinanszírozásának elegendőségével, a „színvonalas állásajánlat” definíciójával és azzal kapcsolatban, hogy a Bizottság hogyan követi nyomon és jelenti be az eredményeket; |
| --- | --- |

47.

kiemeli az Európai Számvevőszék „Munkanélküli fiatalok Európában: az uniós ifjúsági garancia előtt álló akadályok” című jelentésében kifejezett aggályait, nevezetesen a rendszer összfinanszírozásának elegendőségével, a „színvonalas állásajánlat” definíciójával és azzal kapcsolatban, hogy a Bizottság hogyan követi nyomon és jelenti be az eredményeket;

| 48. | emlékeztet arra, hogy rendkívül fontos személyre szabott útmutatást és tanácsadást nyújtani az álláskeresőknek az álláskeresési módszerekről vagy arról, hogy milyen továbbképzésben vegyenek részt annak érdekében, hogy készségeiket és kompetenciáikat elismerjék, más országba átvihessék és érvényesítsék a formális, nem formális és informális tanulással megszerzett készségeket és kompetenciákat tükröző „kompetencia-útlevelek” – pl. az Europass – útján, továbbá emlékeztet arra, hogy a munkakeresőknek nyújtott tanácsadás konkrét céljának a foglalkoztatási lehetőségeik optimalizálásának kellene lennie. |
| --- | --- |

48.

emlékeztet arra, hogy rendkívül fontos személyre szabott útmutatást és tanácsadást nyújtani az álláskeresőknek az álláskeresési módszerekről vagy arról, hogy milyen továbbképzésben vegyenek részt annak érdekében, hogy készségeiket és kompetenciáikat elismerjék, más országba átvihessék és érvényesítsék a formális, nem formális és informális tanulással megszerzett készségeket és kompetenciákat tükröző „kompetencia-útlevelek” – pl. az Europass – útján, továbbá emlékeztet arra, hogy a munkakeresőknek nyújtott tanácsadás konkrét céljának a foglalkoztatási lehetőségeik optimalizálásának kellene lennie.

| 49. | hangsúlyozza, hogy a jövőbeli hiányok ellensúlyozására növelni kell a munkaerő alkalmazkodóképességét; felhívja a tagállamokat, hogy használják fel a strukturális alapokat, különösen az Európai Szociális Alapot erre a célra; |
| --- | --- |

49.

hangsúlyozza, hogy a jövőbeli hiányok ellensúlyozására növelni kell a munkaerő alkalmazkodóképességét; felhívja a tagállamokat, hogy használják fel a strukturális alapokat, különösen az Európai Szociális Alapot erre a célra;

| 50. | hangsúlyozza, hogy az oktatáshoz és képzéshez való jog különösen fontos a tartósan munkanélküli személyek számára; emlékeztet arra, hogy a tartósan munkanélküli személyek javára leginkább a sajátos igényeiket megcélzó megközelítés, nem pedig a típusintézkedések válnak; hangsúlyozza, hogy a tartósan munkanélküli személyeknek tisztában kell lenniük a képzéshez való jogukkal, hogy az őket megcélzó intézkedéseknek figyelembe kell venniük a felvételi lehetőségeket, és hogy a képzésnek elérhető árúnak, méltányosnak és tényleges igényeiket kielégítőnek kell lennie; emlékeztet arra, hogy amennyiben ezek a feltételek teljesülnek, a tartósan munkanélküli személyek készségeik fejlesztése révén lehetőséget kaphatnak munka- és életkörülményeik javítására; |
| --- | --- |

50.

hangsúlyozza, hogy az oktatáshoz és képzéshez való jog különösen fontos a tartósan munkanélküli személyek számára; emlékeztet arra, hogy a tartósan munkanélküli személyek javára leginkább a sajátos igényeiket megcélzó megközelítés, nem pedig a típusintézkedések válnak; hangsúlyozza, hogy a tartósan munkanélküli személyeknek tisztában kell lenniük a képzéshez való jogukkal, hogy az őket megcélzó intézkedéseknek figyelembe kell venniük a felvételi lehetőségeket, és hogy a képzésnek elérhető árúnak, méltányosnak és tényleges igényeiket kielégítőnek kell lennie; emlékeztet arra, hogy amennyiben ezek a feltételek teljesülnek, a tartósan munkanélküli személyek készségeik fejlesztése révén lehetőséget kaphatnak munka- és életkörülményeik javítására;

| 51. | hangsúlyozza az ifjúsági garancia mint a fiatalok iskolából a munka világába való átmenetét elősegítő és szakmai gyakorlatok, tanulószerződéses gyakorlati képzések vagy további oktatás révén a színvonalas munka találásához szükséges oktatás, képzés és tapasztalat megszerzéséhez szükséges eszköz jelentőségét; |
| --- | --- |

51.

hangsúlyozza az ifjúsági garancia mint a fiatalok iskolából a munka világába való átmenetét elősegítő és szakmai gyakorlatok, tanulószerződéses gyakorlati képzések vagy további oktatás révén a színvonalas munka találásához szükséges oktatás, képzés és tapasztalat megszerzéséhez szükséges eszköz jelentőségét;

| 52. | hangsúlyozza, hogy alapvető fontosságú egyrészt az oktatásban és a képzésben, valamint az ezekhez való hozzáférésben az esélyegyenlőség biztosítása – különösen a hátrányos helyzetű csoportok számára –, másrészt hatékony támogatás nyújtása a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemben és a munkához jutás megkönnyítésében; |
| --- | --- |

52.

hangsúlyozza, hogy alapvető fontosságú egyrészt az oktatásban és a képzésben, valamint az ezekhez való hozzáférésben az esélyegyenlőség biztosítása – különösen a hátrányos helyzetű csoportok számára –, másrészt hatékony támogatás nyújtása a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemben és a munkához jutás megkönnyítésében;

Az oktatás és a foglalkoztatás közötti kapcsolatok erősítése

| 53. | hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni és célzottabbá kell tenni az Európa 2020 stratégia keretében meghozott intézkedéseket, amelyek a korai iskolaelhagyási arány 2020-ig 10 % alá történő csökkentésére irányulnak, figyelembe véve, hogy a korai iskolaelhagyás folyamatosan fennálló probléma az Unióban, és káros hatást gyakorol az érintett fiatalok foglalkoztathatóságára és társadalmi integrációjára; |
| --- | --- |

53.

hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni és célzottabbá kell tenni az Európa 2020 stratégia keretében meghozott intézkedéseket, amelyek a korai iskolaelhagyási arány 2020-ig 10 % alá történő csökkentésére irányulnak, figyelembe véve, hogy a korai iskolaelhagyás folyamatosan fennálló probléma az Unióban, és káros hatást gyakorol az érintett fiatalok foglalkoztathatóságára és társadalmi integrációjára;

| 54. | úgy véli, hogy nagyobb figyelmet kellene fordítani a duális szakképzésre és a hasonló gyakorlati képzési rendszerekre, és a minőséget kellene előnyben részesíteniük, tudományos elfogultság nélkül, mivel megkönnyítik a munkaerő-piaci integrációt, az oktatásból a munkába való zökkenőmentesebb átmenetet, és hatékonynak bizonyultak az ifjúsági foglalkoztatás előmozdításában; |
| --- | --- |

54.

úgy véli, hogy nagyobb figyelmet kellene fordítani a duális szakképzésre és a hasonló gyakorlati képzési rendszerekre, és a minőséget kellene előnyben részesíteniük, tudományos elfogultság nélkül, mivel megkönnyítik a munkaerő-piaci integrációt, az oktatásból a munkába való zökkenőmentesebb átmenetet, és hatékonynak bizonyultak az ifjúsági foglalkoztatás előmozdításában;

| 55. | úgy véli, hogy a ma létező szakképzési rendszerek bizonyos történelmi és kulturális erők eredményei, és azokat az uralkodó jogi normák, hagyományok, pedagógiai elvek és intézményi szerkezetek alakították; |
| --- | --- |

55.

úgy véli, hogy a ma létező szakképzési rendszerek bizonyos történelmi és kulturális erők eredményei, és azokat az uralkodó jogi normák, hagyományok, pedagógiai elvek és intézményi szerkezetek alakították;

| 56. | kiemeli a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok arányával kapcsolatos, jelentős aggodalomra okot adó adatokat, hiszen ez az arány a tagállamok többségében meghaladja a 10 %-ot; hangsúlyozza a fiatalok körében tapasztalható munkanélküliség magas szintje és a korai iskolaelhagyás közötti közvetlen kapcsolatot; kiemeli, hogy a sürgős és határozott, európai és nemzeti szintű fellépés elmaradása azzal a kockázattal jár, hogy ifjú európaiak egész generációját megfosztjuk a megfelelő szintű oktatástól és képzéstől, és ezért kirekesztődnek a munkaerőpiacról, ami drámai következményekkel jár a társadalom szerkezetére, a társadalmi és területi kohézióra és az egész európai gazdasági modell fenntarthatóságára nézve; |
| --- | --- |

56.

kiemeli a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok arányával kapcsolatos, jelentős aggodalomra okot adó adatokat, hiszen ez az arány a tagállamok többségében meghaladja a 10 %-ot; hangsúlyozza a fiatalok körében tapasztalható munkanélküliség magas szintje és a korai iskolaelhagyás közötti közvetlen kapcsolatot; kiemeli, hogy a sürgős és határozott, európai és nemzeti szintű fellépés elmaradása azzal a kockázattal jár, hogy ifjú európaiak egész generációját megfosztjuk a megfelelő szintű oktatástól és képzéstől, és ezért kirekesztődnek a munkaerőpiacról, ami drámai következményekkel jár a társadalom szerkezetére, a társadalmi és területi kohézióra és az egész európai gazdasági modell fenntarthatóságára nézve;

| 57. | kiemeli, hogy minden nemzeti szakképzési rendszer meghatározott célok elérésének eszköze, amelyek különbözhetnek egyik országról a másikra, és ezért minden rendszert csak e célok elérésének sikeressége szempontjából lehet megítélni; hangsúlyozza, hogy egy szakképzési rendszer egyik országról a másikra való átvitele csak akkor lehetséges, ha az érintett országokban a feltételek összehasonlíthatók vagy kiigazíthatók; |
| --- | --- |

57.

kiemeli, hogy minden nemzeti szakképzési rendszer meghatározott célok elérésének eszköze, amelyek különbözhetnek egyik országról a másikra, és ezért minden rendszert csak e célok elérésének sikeressége szempontjából lehet megítélni; hangsúlyozza, hogy egy szakképzési rendszer egyik országról a másikra való átvitele csak akkor lehetséges, ha az érintett országokban a feltételek összehasonlíthatók vagy kiigazíthatók;

| 58. | ismét felhívja a figyelmet a szakképzés fontosságára, hogy növeljék a fiatalok munkaerő-piaci esélyeit és tegyék szabaddá a szakmai képesítésekhez vezető utakat; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy jobban hangolják össze a szakképzést a munkaerő-piaci igényekkel oly módon, hogy azokat az oktatási rendszer szerves részévé teszik, valamint e tekintetben biztosítsák a szakképzés magas szintű minősítési követelményeit és minőségbiztosítását; |
| --- | --- |

58.

ismét felhívja a figyelmet a szakképzés fontosságára, hogy növeljék a fiatalok munkaerő-piaci esélyeit és tegyék szabaddá a szakmai képesítésekhez vezető utakat; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy jobban hangolják össze a szakképzést a munkaerő-piaci igényekkel oly módon, hogy azokat az oktatási rendszer szerves részévé teszik, valamint e tekintetben biztosítsák a szakképzés magas szintű minősítési követelményeit és minőségbiztosítását;

| 59. | rámutat, hogy a kétmillió betöltetlen állás mellett az Unióban számos túlképzett fiatal nem talál állást, akiknek a készségei nincsenek összhangban a munkaerőpiac igényeivel; hangsúlyozza az oktatási rendszerek és a munkaerőpiac közötti hatékonyabb szinergia, így például a munkahellyel való ismerkedés és, a gyakornoki lehetőségek, a vállalkozásokkal való együttműködés fontosságát a foglalkoztatás szintjének jelentős növelése és innovatív struktúrák kialakítása érdekében; hangsúlyozza, hogy a vállalkozások fontos szerepet játszhatnak tagállamukban az oktatási rendszerekben való részvétellel; hangsúlyozza, hogy szükség van egy olyan átfogó, hosszú távú stratégiára, amely azonnali intézkedésekkel ötvöződik, hogy az oktatási rendszereket valamennyi szinten – többek között a szakképzést – a munkaerőpiac jelenlegi és jövőbeli szükségleteihez lehessen igazítani; |
| --- | --- |

59.

rámutat, hogy a kétmillió betöltetlen állás mellett az Unióban számos túlképzett fiatal nem talál állást, akiknek a készségei nincsenek összhangban a munkaerőpiac igényeivel; hangsúlyozza az oktatási rendszerek és a munkaerőpiac közötti hatékonyabb szinergia, így például a munkahellyel való ismerkedés és, a gyakornoki lehetőségek, a vállalkozásokkal való együttműködés fontosságát a foglalkoztatás szintjének jelentős növelése és innovatív struktúrák kialakítása érdekében; hangsúlyozza, hogy a vállalkozások fontos szerepet játszhatnak tagállamukban az oktatási rendszerekben való részvétellel; hangsúlyozza, hogy szükség van egy olyan átfogó, hosszú távú stratégiára, amely azonnali intézkedésekkel ötvöződik, hogy az oktatási rendszereket valamennyi szinten – többek között a szakképzést – a munkaerőpiac jelenlegi és jövőbeli szükségleteihez lehessen igazítani;

| 60. | üdvözli a Bizottság kezdeményezését A Tanulószerződéses Gyakorlati Képzés Európai Szövetsége (EAfA) létrehozására, amelynek célja a hatóságok, a vállalkozások, a szociális partnerek, a szakoktatási és szakképzési szolgáltatók, a fiatalok képviselői és egyéb kulcsfontosságú szereplők összehozása a tanulószerződéses gyakorlati képzési rendszerek és kezdeményezések egész Európában való előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

60.

üdvözli a Bizottság kezdeményezését A Tanulószerződéses Gyakorlati Képzés Európai Szövetsége (EAfA) létrehozására, amelynek célja a hatóságok, a vállalkozások, a szociális partnerek, a szakoktatási és szakképzési szolgáltatók, a fiatalok képviselői és egyéb kulcsfontosságú szereplők összehozása a tanulószerződéses gyakorlati képzési rendszerek és kezdeményezések egész Európában való előmozdítása érdekében;

| 61. | hangsúlyozza, hogy az elméleti és gyakorlati képzést összekapcsoló duális oktatás szerepe kulcsfontosságú a munkaerő-piaci igényeknek megfelelő készségek és kompetenciák kifejlesztésében, és ösztönzi a tagállamokat, hogy foglalják be tananyagaikba ezeket a programokat, hogy gyakorlati tapasztalatot nyújthassanak az oktatásból és képzésből a munkaerőpiacra való zökkenőmentes átmenet elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

61.

hangsúlyozza, hogy az elméleti és gyakorlati képzést összekapcsoló duális oktatás szerepe kulcsfontosságú a munkaerő-piaci igényeknek megfelelő készségek és kompetenciák kifejlesztésében, és ösztönzi a tagállamokat, hogy foglalják be tananyagaikba ezeket a programokat, hogy gyakorlati tapasztalatot nyújthassanak az oktatásból és képzésből a munkaerőpiacra való zökkenőmentes átmenet elősegítése érdekében;

| 62. | rávilágít arra, hogy a pályaválasztásban fontos szerep jut a magasan képzett munkaügyi tanácsadók és szakértők által végzett, az egyéni készségekre és igényekre összpontosító értékelésnek és karrier-tanácsadásnak, valamint a munkatapasztalatnak, annak biztosítása érdekében, hogy a fiatalok a megfelelő tájékoztatás, tanácsok és útmutatás birtokában legyenek, hogy megalapozottan választhassanak pályát; |
| --- | --- |

62.

rávilágít arra, hogy a pályaválasztásban fontos szerep jut a magasan képzett munkaügyi tanácsadók és szakértők által végzett, az egyéni készségekre és igényekre összpontosító értékelésnek és karrier-tanácsadásnak, valamint a munkatapasztalatnak, annak biztosítása érdekében, hogy a fiatalok a megfelelő tájékoztatás, tanácsok és útmutatás birtokában legyenek, hogy megalapozottan választhassanak pályát;

| 63. | hangsúlyozza az oktatási és képzési intézményeknek a tanulók készségeinek és kompetenciáinak fejlesztésében játszott szerepét; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy alakítsanak ki minőségi és célzott pályaorientációt a teljes oktatási ciklus során, segítendő a fiatalokat abban, hogy megfelelően döntsenek oktatási és pályafutási választásaikban; |
| --- | --- |

63.

hangsúlyozza az oktatási és képzési intézményeknek a tanulók készségeinek és kompetenciáinak fejlesztésében játszott szerepét; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy alakítsanak ki minőségi és célzott pályaorientációt a teljes oktatási ciklus során, segítendő a fiatalokat abban, hogy megfelelően döntsenek oktatási és pályafutási választásaikban;

| 64. | megjegyzi, hogy a sikeres munkába álláshoz elengedhetetlen a tájékozott döntéshozatal, a kezdeményezőkészség kialakítása és a motiváció, valamint az önismeret növelése, miközben ezzel kapcsolatban megfelelő támogatást is rendelkezésre kell bocsátani; hangsúlyozza a hatékony átmenet fontosságát, beleértve az oktatás és a munka világa, illetve a foglalkoztatás és a karriermegszakítások közötti átmenetet; |
| --- | --- |

64.

megjegyzi, hogy a sikeres munkába álláshoz elengedhetetlen a tájékozott döntéshozatal, a kezdeményezőkészség kialakítása és a motiváció, valamint az önismeret növelése, miközben ezzel kapcsolatban megfelelő támogatást is rendelkezésre kell bocsátani; hangsúlyozza a hatékony átmenet fontosságát, beleértve az oktatás és a munka világa, illetve a foglalkoztatás és a karriermegszakítások közötti átmenetet;

| 65. | emlékeztet arra, hogy az oktatásba és a munkaerő-piaci keresletnek, illetve a társadalmi igényeknek megfelelő készségek fejlesztésébe irányuló beruházások elengedhetetlenek egyrészt a növekedéshez és a versenyképességhez, másrészt az európaiságtudathoz, a személyes fejlődéshez és a magabiztossághoz; rámutat arra, hogy a vállalkozói készség megköveteli a transzverzális készségek, köztük például a kreativitás, a kritikai gondolkodásmód, a csapatmunka és a kezdeményezőkészség fejlesztését, amelyek hozzájárulnak a fiatalok személyes és szakmai fejlődéséhez és megkönnyítik a munkaerőpiacra való korábbi belépésüket; hangsúlyozza, hogy az ilyen beruházásokat az európai és nemzeti kezdeményezések közötti erősebb szinergiák révén, valamint a különböző oktatási és képzési ágazatok és egyéb releváns ágazatok – például a foglalkoztatás, a szociálpolitika, az ifjúsági politika és a kultúra – bevonásával kell támogatni, továbbá szorosabb együttműködést kell folytatni valamennyi érdekelt féllel, köztük a szociális partnerekkel és a vállalkozásokkal abból a célból, hogy a tantervek összhangban álljanak a munkaerő-piaci igényekkel; |
| --- | --- |

65.

emlékeztet arra, hogy az oktatásba és a munkaerő-piaci keresletnek, illetve a társadalmi igényeknek megfelelő készségek fejlesztésébe irányuló beruházások elengedhetetlenek egyrészt a növekedéshez és a versenyképességhez, másrészt az európaiságtudathoz, a személyes fejlődéshez és a magabiztossághoz; rámutat arra, hogy a vállalkozói készség megköveteli a transzverzális készségek, köztük például a kreativitás, a kritikai gondolkodásmód, a csapatmunka és a kezdeményezőkészség fejlesztését, amelyek hozzájárulnak a fiatalok személyes és szakmai fejlődéséhez és megkönnyítik a munkaerőpiacra való korábbi belépésüket; hangsúlyozza, hogy az ilyen beruházásokat az európai és nemzeti kezdeményezések közötti erősebb szinergiák révén, valamint a különböző oktatási és képzési ágazatok és egyéb releváns ágazatok – például a foglalkoztatás, a szociálpolitika, az ifjúsági politika és a kultúra – bevonásával kell támogatni, továbbá szorosabb együttműködést kell folytatni valamennyi érdekelt féllel, köztük a szociális partnerekkel és a vállalkozásokkal abból a célból, hogy a tantervek összhangban álljanak a munkaerő-piaci igényekkel;

| 66. | emlékeztet a tagállamok azon kötelezettségvállalására, hogy beruháznak a felsőoktatásba, és ennek fényében felszólít arra, hogy az európai oktatási rendszerekben fokozatosan javítsák az oktatási és képzési normákat; felszólítja a tagállamokat, hogy az oktatást ismerjék el létfontosságú beruházásként, és kötelezzék el magukat, hogy GDP-jük legalább 2 %-át az oktatásba ruházzák és biztosítsák, hogy az oktatási ágazat költségvetése ne csökkenjen; felszólítja a Bizottságot, hogy erősítse tovább az oktatás szerepét az Európa 2020 stratégiában azáltal, hogy az Oktatás és képzés 2020 stratégiai keretében megfogalmazott átfogó célkitűzéseket összekapcsolja az Európa 2020 stratégia felülvizsgálatával; |
| --- | --- |

66.

emlékeztet a tagállamok azon kötelezettségvállalására, hogy beruháznak a felsőoktatásba, és ennek fényében felszólít arra, hogy az európai oktatási rendszerekben fokozatosan javítsák az oktatási és képzési normákat; felszólítja a tagállamokat, hogy az oktatást ismerjék el létfontosságú beruházásként, és kötelezzék el magukat, hogy GDP-jük legalább 2 %-át az oktatásba ruházzák és biztosítsák, hogy az oktatási ágazat költségvetése ne csökkenjen; felszólítja a Bizottságot, hogy erősítse tovább az oktatás szerepét az Európa 2020 stratégiában azáltal, hogy az Oktatás és képzés 2020 stratégiai keretében megfogalmazott átfogó célkitűzéseket összekapcsolja az Európa 2020 stratégia felülvizsgálatával;

| 67. | hangsúlyozza, hogy a humántőkébe és a készségekbe történő egész életre szóló beruházás, és különösen a meglévő munkaerő és a képesítés nélküli munkavállalók készségfejlesztése nélkülözhetetlen a hosszú távú munkanélküliség elleni küzdelem és minőségi munkahelyekhez jutás javítása érdekében; felszólítja az EU-t, hogy tűzzön ki egyértelmű célokat a hiányzó készségek megszerzésére irányuló, egész életen át tartó tanulási módszerekre, és bővítse ki a 30 év feletti idősebb munkavállalók és a korai iskolaelhagyók számára a képzési és oktatási lehetőségeket a kommunikáció- és nyelvoktatásban, valamint a digitális készségek megszerzésében; |
| --- | --- |

67.

hangsúlyozza, hogy a humántőkébe és a készségekbe történő egész életre szóló beruházás, és különösen a meglévő munkaerő és a képesítés nélküli munkavállalók készségfejlesztése nélkülözhetetlen a hosszú távú munkanélküliség elleni küzdelem és minőségi munkahelyekhez jutás javítása érdekében; felszólítja az EU-t, hogy tűzzön ki egyértelmű célokat a hiányzó készségek megszerzésére irányuló, egész életen át tartó tanulási módszerekre, és bővítse ki a 30 év feletti idősebb munkavállalók és a korai iskolaelhagyók számára a képzési és oktatási lehetőségeket a kommunikáció- és nyelvoktatásban, valamint a digitális készségek megszerzésében;

| 68. | hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak, a regionális és helyi hatóságoknak és az egyes munkáltatóknak hozzá kell járulniuk a színvonalas szakmai gyakorlatok és a tanulószerződéses gyakorlati képzések, valamint az iskolai tanulás megfelelő finanszírozásához és elterjedéséhez; emlékeztet arra, hogy ezeknek a programoknak meg kell felelniük a szociális védelem minimumkövetelményeinek; |
| --- | --- |

68.

hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak, a regionális és helyi hatóságoknak és az egyes munkáltatóknak hozzá kell járulniuk a színvonalas szakmai gyakorlatok és a tanulószerződéses gyakorlati képzések, valamint az iskolai tanulás megfelelő finanszírozásához és elterjedéséhez; emlékeztet arra, hogy ezeknek a programoknak meg kell felelniük a szociális védelem minimumkövetelményeinek;

| 69. | úgy véli, hogy a közigazgatási szervek, valamint a munkáltatói és a munkavállalói képviselők között szorosabbra kell fűzni a partnerkapcsolatokat és azokat rendszeresíteni kell helyi, regionális és nemzeti szinten, bevonva a magán és állami foglalkoztatási szolgálatokat, és az oktatási és képzési intézményeket is, az adott nemzeti munkaerőpiacra vonatkozó hosszú távú stratégiák kidolgozása érdekben, és mivel minden tekintetben így lehet a leghatékonyabban leküzdeni a strukturális munkaerőhiány problémáját, és felhívja a tagállamokat, hogy mozdítsák elő ezt az együttműködést; |
| --- | --- |

69.

úgy véli, hogy a közigazgatási szervek, valamint a munkáltatói és a munkavállalói képviselők között szorosabbra kell fűzni a partnerkapcsolatokat és azokat rendszeresíteni kell helyi, regionális és nemzeti szinten, bevonva a magán és állami foglalkoztatási szolgálatokat, és az oktatási és képzési intézményeket is, az adott nemzeti munkaerőpiacra vonatkozó hosszú távú stratégiák kidolgozása érdekben, és mivel minden tekintetben így lehet a leghatékonyabban leküzdeni a strukturális munkaerőhiány problémáját, és felhívja a tagállamokat, hogy mozdítsák elő ezt az együttműködést;

| 70. | úgy véli, hogy az ifjúsági garancia az első lépés a fiatalok foglalkoztatással kapcsolatos igényeinek jogokon alapuló megközelítése felé; emlékeztet rá, hogy a munkaadók kötelesek részt venni hozzáférhető szakképzés és minőségi szakmai gyakorlatok nyújtásában a fiatalok számára; hangsúlyozza, hogy a fiataloknak nyújtott megfelelő munka minőségi szempontját nem szabad elhanyagolni, és az erőfeszítések során központi szerepet kell kapnia az alapvető munkaügyi normáknak és a munka minőségére vonatkozó egyéb normáknak, mint a munkaidő, a minimálbér, a társadalombiztosítás és a munkahelyi egészség és biztonság; |
| --- | --- |

70.

úgy véli, hogy az ifjúsági garancia az első lépés a fiatalok foglalkoztatással kapcsolatos igényeinek jogokon alapuló megközelítése felé; emlékeztet rá, hogy a munkaadók kötelesek részt venni hozzáférhető szakképzés és minőségi szakmai gyakorlatok nyújtásában a fiatalok számára; hangsúlyozza, hogy a fiataloknak nyújtott megfelelő munka minőségi szempontját nem szabad elhanyagolni, és az erőfeszítések során központi szerepet kell kapnia az alapvető munkaügyi normáknak és a munka minőségére vonatkozó egyéb normáknak, mint a munkaidő, a minimálbér, a társadalombiztosítás és a munkahelyi egészség és biztonság;

A munkavállalói mobilitás előmozdítása

| 71. | emlékeztet arra, hogy az Unióban jelenleg 2 milliónál több betöltetlen álláshely van; hangsúlyozza, hogy e munkaerőhiány orvoslásához munkavállalói mobilitásra van szükség az Európai Unióban, és ismét rámutat arra, milyen fontos szerepet játszik ebben az ERASMUS+ és az EURES; |
| --- | --- |

71.

emlékeztet arra, hogy az Unióban jelenleg 2 milliónál több betöltetlen álláshely van; hangsúlyozza, hogy e munkaerőhiány orvoslásához munkavállalói mobilitásra van szükség az Európai Unióban, és ismét rámutat arra, milyen fontos szerepet játszik ebben az ERASMUS+ és az EURES;

| 72. | emlékeztet a határ menti ingázók mobilitása elősegítésének fontosságára, több információt juttatva el a munkavállalókhoz az EURES határokon átívelő partnerségi programok létezéséről, amelyek célja a határ menti ingázók mobilitásának ösztönzése és a mobilitás előtt álló akadályok elmozdítása, információval és tanáccsal látva el az ingázókat a munkavállalási lehetőségekről, illetve az élet- és munkakörülményekről a határ mindkét oldalán; ebben a tekintetben az EURES-T fontos eszköz az új munkahelyek esetleges forrásainak jobb kihasználása és az integráltabb uniós munkaerőpiac létrehozása szempontjából; |
| --- | --- |

72.

emlékeztet a határ menti ingázók mobilitása elősegítésének fontosságára, több információt juttatva el a munkavállalókhoz az EURES határokon átívelő partnerségi programok létezéséről, amelyek célja a határ menti ingázók mobilitásának ösztönzése és a mobilitás előtt álló akadályok elmozdítása, információval és tanáccsal látva el az ingázókat a munkavállalási lehetőségekről, illetve az élet- és munkakörülményekről a határ mindkét oldalán; ebben a tekintetben az EURES-T fontos eszköz az új munkahelyek esetleges forrásainak jobb kihasználása és az integráltabb uniós munkaerőpiac létrehozása szempontjából;

| 73. | emlékeztet a harmadik országból származó szakképzett munkavállalók mobilitására, mint a demográfiai kihívásokra és a szakképzettségek munkaerő-piaci hiányaira adott válaszok egyikére, valamint az agyelszívás hatásai minimalizálásának szükségességére; |
| --- | --- |

73.

emlékeztet a harmadik országból származó szakképzett munkavállalók mobilitására, mint a demográfiai kihívásokra és a szakképzettségek munkaerő-piaci hiányaira adott válaszok egyikére, valamint az agyelszívás hatásai minimalizálásának szükségességére;

| 74. | megjegyzi, hogy az EU a munkavállalók szabad mozgására épül; kéri az idegen nyelvek tanulásának és használatának ösztönzését, tekintettel a mobilitás elősegítésére; rámutat arra, hogy fontos ösztönözni, hogy a nyelvtanulást – különösen az európai nyelvek vonatkozásában – az egész életen át tartó tanulás részévé tegyék, mint a munkavállalói mobilitás és a foglalkoztatási kilátások szélesítésének eszközét; |
| --- | --- |

74.

megjegyzi, hogy az EU a munkavállalók szabad mozgására épül; kéri az idegen nyelvek tanulásának és használatának ösztönzését, tekintettel a mobilitás elősegítésére; rámutat arra, hogy fontos ösztönözni, hogy a nyelvtanulást – különösen az európai nyelvek vonatkozásában – az egész életen át tartó tanulás részévé tegyék, mint a munkavállalói mobilitás és a foglalkoztatási kilátások szélesítésének eszközét;

A bevált gyakorlat Unión belüli cseréje és validálása

| 75. | kiemeli, hogy a tagállamoknak, a regionális és helyi hatóságoknak különösen a duális és szakképzés, a tanulószerződéses gyakorlati képzés és gyakornoki rendszerek és tantervek terén, a nem formális és az informális tanulási tapasztalat eredményei terén, és az egész életen át tartó tanulás stratégiáinak terén kell érvényesíteniük és megosztaniuk egymással bevált gyakorlataikat, valamint össze kell vetniük ezek hatékonyságát, de egyúttal figyelembe kell venniük mindegyik munkaerőpiac és oktatásai rendszer sajátosságait is; kiemeli az „Euro apprenticeship” (Európai gyakorlati képzés) platform szerepét, amely az tanulószerződéses gyakorlati képzésre vonatkozó európai partnerségek létrehozásának és bevált gyakorlatok cseréjének egyik alapvető eszköze; |
| --- | --- |

75.

kiemeli, hogy a tagállamoknak, a regionális és helyi hatóságoknak különösen a duális és szakképzés, a tanulószerződéses gyakorlati képzés és gyakornoki rendszerek és tantervek terén, a nem formális és az informális tanulási tapasztalat eredményei terén, és az egész életen át tartó tanulás stratégiáinak terén kell érvényesíteniük és megosztaniuk egymással bevált gyakorlataikat, valamint össze kell vetniük ezek hatékonyságát, de egyúttal figyelembe kell venniük mindegyik munkaerőpiac és oktatásai rendszer sajátosságait is; kiemeli az „Euro apprenticeship” (Európai gyakorlati képzés) platform szerepét, amely az tanulószerződéses gyakorlati képzésre vonatkozó európai partnerségek létrehozásának és bevált gyakorlatok cseréjének egyik alapvető eszköze;

| 76. | hangsúlyozza a nem formális és informális tanulás, az önkéntes munka és az egész életen át tartó tanulás jelentős szerepét a széles körben alkalmazható készségek és képesítések megszerzésében, különös tekintettel az olyan transzverzális készségekre, mint a vállalkozói készségek, az IKT, valamint a személyes és nyelvi kompetenciák; felhívja az Uniót, hogy javítsa a felnőttkori tanuláshoz és a második esélyt nyújtó oktatáshoz való hozzáférést; kéri, hogy a munkaadók és az oktatási szolgáltatók validálják és ismerjék el az informális, nem formális és formális készségeket; |
| --- | --- |

76.

hangsúlyozza a nem formális és informális tanulás, az önkéntes munka és az egész életen át tartó tanulás jelentős szerepét a széles körben alkalmazható készségek és képesítések megszerzésében, különös tekintettel az olyan transzverzális készségekre, mint a vállalkozói készségek, az IKT, valamint a személyes és nyelvi kompetenciák; felhívja az Uniót, hogy javítsa a felnőttkori tanuláshoz és a második esélyt nyújtó oktatáshoz való hozzáférést; kéri, hogy a munkaadók és az oktatási szolgáltatók validálják és ismerjék el az informális, nem formális és formális készségeket;

| 77. | rámutat annak fontosságára, hogy új lendületet adjanak a bolognai folyamatnak azáltal, hogy megragadják a 2015 májusában Jerevánban tartott miniszteri konferencia által arra adott lehetőséget, hogy az együttműködés új és fejlettebb formáit haladéktalanul végrehajthassák; |
| --- | --- |

77.

rámutat annak fontosságára, hogy új lendületet adjanak a bolognai folyamatnak azáltal, hogy megragadják a 2015 májusában Jerevánban tartott miniszteri konferencia által arra adott lehetőséget, hogy az együttműködés új és fejlettebb formáit haladéktalanul végrehajthassák;

| 78. | úgy véli, hogy a Bizottságnak biztosítania kell, hogy az Erasmus+ programot – valamennyi különböző fellépésével, többek között a program sportra vonatkozó elemét – megfelelően végrehajtsák; úgy véli, hogy fontos a hozzáférési megállapodások egyszerűsítése annak érdekében, hogy a lehető legtöbb személyt és szervezetet lehessen elérni; |
| --- | --- |

78.

úgy véli, hogy a Bizottságnak biztosítania kell, hogy az Erasmus+ programot – valamennyi különböző fellépésével, többek között a program sportra vonatkozó elemét – megfelelően végrehajtsák; úgy véli, hogy fontos a hozzáférési megállapodások egyszerűsítése annak érdekében, hogy a lehető legtöbb személyt és szervezetet lehessen elérni;

A polgárok vállalkozó szellemének erősítése: kkv-k és mikrovállalkozások

| 79. | úgy véli, hogy hogy már fiatal korban szükséges a vezetői képességek, a pénzügyek kezelésének fejlesztése és a vállalkozói ismeretek oktatása, továbbá a hátrányos helyzetű családokat támogató, átfogó és minőségi iskola előtti nevelési rendszerek kialakítása, fiatalokban rejlő lehetőségek megvalósítása érdekében, hogy alkalmasak legyenek munkaadónak is, nem csupán munkavállalónak, és képesek legyenek új vállalkozásokba kezdeni és kiaknázni az új piacok lehetőségeit; |
| --- | --- |

79.

úgy véli, hogy hogy már fiatal korban szükséges a vezetői képességek, a pénzügyek kezelésének fejlesztése és a vállalkozói ismeretek oktatása, továbbá a hátrányos helyzetű családokat támogató, átfogó és minőségi iskola előtti nevelési rendszerek kialakítása, fiatalokban rejlő lehetőségek megvalósítása érdekében, hogy alkalmasak legyenek munkaadónak is, nem csupán munkavállalónak, és képesek legyenek új vállalkozásokba kezdeni és kiaknázni az új piacok lehetőségeit;

| 80. | üdvözli azokat a programokat – mint például az Erasmus fiatal vállalkozóknak –, amelyek célja az új vállalkozók segítése a vállalkozás vezetéséhez szükséges készségek megszerzésében, és úgy véli, hogy az ilyen programok további támogatására van szükség ahhoz, hogy még több fiatal vállalkozó megteremthesse és sikerre vihesse vállalkozását; úgy véli, hogy különleges támogatási intézkedéseket kell bevezetni a fiatal vállalkozók számára, amelyek megkönnyítik az információhoz, valamint a hitelekhez és támogatáshoz való hozzáférésüket, beleértve a fiatalokat célzó, információt és támogatást nyújtó egyablakos ügyfélszolgálatok létrehozását a meglévő vállalkozástámogatási szervezetek keretében; |
| --- | --- |

80.

üdvözli azokat a programokat – mint például az Erasmus fiatal vállalkozóknak –, amelyek célja az új vállalkozók segítése a vállalkozás vezetéséhez szükséges készségek megszerzésében, és úgy véli, hogy az ilyen programok további támogatására van szükség ahhoz, hogy még több fiatal vállalkozó megteremthesse és sikerre vihesse vállalkozását; úgy véli, hogy különleges támogatási intézkedéseket kell bevezetni a fiatal vállalkozók számára, amelyek megkönnyítik az információhoz, valamint a hitelekhez és támogatáshoz való hozzáférésüket, beleértve a fiatalokat célzó, információt és támogatást nyújtó egyablakos ügyfélszolgálatok létrehozását a meglévő vállalkozástámogatási szervezetek keretében;

| 81. | úgy véli, hogy a – különösen az ifjúsági szervezetekben zajló – nem formális oktatás fejleszti az alkotókészséget, a kezdeményezőkészséget és a felelősségvállalást, és növelheti a fiatalok esélyeit a munkaerőpiacon; |
| --- | --- |

81.

úgy véli, hogy a – különösen az ifjúsági szervezetekben zajló – nem formális oktatás fejleszti az alkotókészséget, a kezdeményezőkészséget és a felelősségvállalást, és növelheti a fiatalok esélyeit a munkaerőpiacon;

| 82. | hangsúlyozza, hogy az oktatás és képzés minden szintjébe be kell vonni a vállalkozói képzés egyes elemeit, mivel a fiatalok lehető legkorábbi megismertetése a vállalkozói szellemmel hatékony módja a munkanélküliség, különösen pedig az ifjúkori munkanélküliség elleni küzdelemnek; e tekintetben a tudományos és üzleti közösség közötti aktív párbeszédre és együttműködésre ösztönöz olyan oktatási programok kialakítása révén, amelyek hozzásegítik a fiatalokat a megkívánt készségek és kompetenciák megszerzéséhez; |
| --- | --- |

82.

hangsúlyozza, hogy az oktatás és képzés minden szintjébe be kell vonni a vállalkozói képzés egyes elemeit, mivel a fiatalok lehető legkorábbi megismertetése a vállalkozói szellemmel hatékony módja a munkanélküliség, különösen pedig az ifjúkori munkanélküliség elleni küzdelemnek; e tekintetben a tudományos és üzleti közösség közötti aktív párbeszédre és együttműködésre ösztönöz olyan oktatási programok kialakítása révén, amelyek hozzásegítik a fiatalokat a megkívánt készségek és kompetenciák megszerzéséhez;

| 83. | kéri egy előretekintő és eredményorientált európai készségstratégia kialakítását, amely irányítja a nemzeti készségstratégiákat és integrálja őket a nemzeti munkahely-teremtési tervekbe, ugyanakkor átfogó keretet biztosít a foglalkoztatási csomag keretében javasolt ágazati cselekvési terveknek; |
| --- | --- |

83.

kéri egy előretekintő és eredményorientált európai készségstratégia kialakítását, amely irányítja a nemzeti készségstratégiákat és integrálja őket a nemzeti munkahely-teremtési tervekbe, ugyanakkor átfogó keretet biztosít a foglalkoztatási csomag keretében javasolt ágazati cselekvési terveknek;

| 84. | hangsúlyozza a kezdő vállalkozások, kkv-k, mikrovállalkozások és a szociális gazdaság szereplőit támogató és ösztönző intézkedések szükségességét e vállalkozások alapításának és működésének megkönnyítése érdekében, valamint hangsúlyozza, hogy szükséges a szabályozás javítása elvének gyakorlati beágyazása és végrehajtása, és a képzett munkavállalók alkalmazásának és az alkalmazottak képzésének megkönnyítése; ebben a tekintetben hangsúlyozza, hogy az adóterhet át kell csoportosítani a munka felől az adóbevételek más forrásai felé, amelyek kevésbé sújtják a foglalkoztatást és a növekedést, egyúttal megőrizve a megfelelő szociális védelmet; |
| --- | --- |

84.

hangsúlyozza a kezdő vállalkozások, kkv-k, mikrovállalkozások és a szociális gazdaság szereplőit támogató és ösztönző intézkedések szükségességét e vállalkozások alapításának és működésének megkönnyítése érdekében, valamint hangsúlyozza, hogy szükséges a szabályozás javítása elvének gyakorlati beágyazása és végrehajtása, és a képzett munkavállalók alkalmazásának és az alkalmazottak képzésének megkönnyítése; ebben a tekintetben hangsúlyozza, hogy az adóterhet át kell csoportosítani a munka felől az adóbevételek más forrásai felé, amelyek kevésbé sújtják a foglalkoztatást és a növekedést, egyúttal megőrizve a megfelelő szociális védelmet;

| 85. | felhívja a tagállamokat, hogy csökkentsék a munkára rakódó adóterheket; |
| --- | --- |

85.

felhívja a tagállamokat, hogy csökkentsék a munkára rakódó adóterheket;

| 86. | emlékeztet arra, hogy az európai cégek 99 %-a kkv, amelyek a versenyképes uniós munkaerőpiac létrehozásának alapvető hajtóerői; ebben a tekintetben hangsúlyozza, hogy az uniós jogalkotást a „gondolkozz először kicsiben” elvére kell alapozni a kkv-k előtt álló bürokratikus akadályok megszüntetése érdekében, hogy munkahelyteremtő képességük teljes mértékben érvényesülhessen; |
| --- | --- |

86.

emlékeztet arra, hogy az európai cégek 99 %-a kkv, amelyek a versenyképes uniós munkaerőpiac létrehozásának alapvető hajtóerői; ebben a tekintetben hangsúlyozza, hogy az uniós jogalkotást a „gondolkozz először kicsiben” elvére kell alapozni a kkv-k előtt álló bürokratikus akadályok megszüntetése érdekében, hogy munkahelyteremtő képességük teljes mértékben érvényesülhessen;

| 87. | úgy véli, hogy a vállalkozóknak be kell ruházniuk a foglalkoztatottak képzésébe és tanulószerződéses gyakorlati képzésébe, és hogy e célból adott esetben ösztönzőket kell bevezetni és kifejleszteni, amelyek lehetővé teszik számukra a terjeszkedést és új munkahelyek teremtését; úgy véli, hogy a munkáltatói hálózatok kialakítása elősegíti a kkv-k és a mikrovállalkozások hozzáférését a számukra szükséges képzési szolgáltatásokhoz és támogatáshoz; |
| --- | --- |

87.

úgy véli, hogy a vállalkozóknak be kell ruházniuk a foglalkoztatottak képzésébe és tanulószerződéses gyakorlati képzésébe, és hogy e célból adott esetben ösztönzőket kell bevezetni és kifejleszteni, amelyek lehetővé teszik számukra a terjeszkedést és új munkahelyek teremtését; úgy véli, hogy a munkáltatói hálózatok kialakítása elősegíti a kkv-k és a mikrovállalkozások hozzáférését a számukra szükséges képzési szolgáltatásokhoz és támogatáshoz;

Innováció és digitalizáció: új készségek és munkahelyek

| 88. | hangsúlyozza, hogy az innováció és a digitalizáció jelentős szerepet játszik a növekedés és termelékenység előmozdításában, méltányosabb, fenntarthatóbb és befogadóbb társadalom kialakításában, ezért erre tekintettel tovább kell adni a szükséges tudást és készségeket, a munkavállalók és a leendő munkavállalók és munkaadók részéről pedig motivációra és eltökéltségre van szükség innovatív, kreatív és digitális termékek és szolgáltatások létrehozása iránt; hangsúlyozza a „digitális szakadék” megszüntetésének és a digitális készségek kialakításának szükségességét az egész életen át tartó tanulás részeként, valamint az új média és technológiák tantervbe való beillesztésének szükségességét; hangsúlyozza továbbá az innovatív oktatás módszerek kidolgozásának és az online tanulás és a távoktatás kiterjesztésének szükségességét nyitott oktatási segédanyagok (OER) révén, amelyek elősegítik, hogy mindenki egyenlő módon férjen hozzá az oktatáshoz és a képzéshez; |
| --- | --- |

88.

hangsúlyozza, hogy az innováció és a digitalizáció jelentős szerepet játszik a növekedés és termelékenység előmozdításában, méltányosabb, fenntarthatóbb és befogadóbb társadalom kialakításában, ezért erre tekintettel tovább kell adni a szükséges tudást és készségeket, a munkavállalók és a leendő munkavállalók és munkaadók részéről pedig motivációra és eltökéltségre van szükség innovatív, kreatív és digitális termékek és szolgáltatások létrehozása iránt; hangsúlyozza a „digitális szakadék” megszüntetésének és a digitális készségek kialakításának szükségességét az egész életen át tartó tanulás részeként, valamint az új média és technológiák tantervbe való beillesztésének szükségességét; hangsúlyozza továbbá az innovatív oktatás módszerek kidolgozásának és az online tanulás és a távoktatás kiterjesztésének szükségességét nyitott oktatási segédanyagok (OER) révén, amelyek elősegítik, hogy mindenki egyenlő módon férjen hozzá az oktatáshoz és a képzéshez;

| 89. | hangsúlyozza, hogy azonosítani kell azon kialakulóban lévő iparágak és növekedés szempontjából kulcsfontosságú ágazatok széles körét, amelyekre a tagállamoknak készségbázisuk fejlesztése során összpontosítaniuk kell; |
| --- | --- |

89.

hangsúlyozza, hogy azonosítani kell azon kialakulóban lévő iparágak és növekedés szempontjából kulcsfontosságú ágazatok széles körét, amelyekre a tagállamoknak készségbázisuk fejlesztése során összpontosítaniuk kell;

| 90. | kiemeli, hogy a digitális egységes piac létrehozásában, az energiaunió kiépítésében, a kutatás, fejlesztés és innováció terén megvalósítandó beruházások révén megvalósuló munkahelyteremtésben, az egészségügyi és szociális gondozói ágazatban a szociális vállalkozás és a szociális gazdaság előmozdításában és munkavállalók szakmai készségeinek fejlesztésében, valamint a közlekedési hálózatok fejlesztésében jelentős munkahely-teremtési lehetőségek rejlenek; |
| --- | --- |

90.

kiemeli, hogy a digitális egységes piac létrehozásában, az energiaunió kiépítésében, a kutatás, fejlesztés és innováció terén megvalósítandó beruházások révén megvalósuló munkahelyteremtésben, az egészségügyi és szociális gondozói ágazatban a szociális vállalkozás és a szociális gazdaság előmozdításában és munkavállalók szakmai készségeinek fejlesztésében, valamint a közlekedési hálózatok fejlesztésében jelentős munkahely-teremtési lehetőségek rejlenek;

| 91. | kiemeli azt a legújabb tendenciát, hogy a vállalkozások visszatelepítik termelésüket és szolgáltatásaikat az Unióba, és hogy ez munkahely-teremtési lehetőségeket jelent különösen a fiatalok számára; véleménye szerint az EU gazdaságainak egyedülálló lehetőségük van arra, hogy felgyorsítsák a munkahelyek visszatelepítésének ezen tendenciáját annak biztosításával, hogy munkaerőnk képzettsége megfeleljen a vállalkozások szükségleteinek; |
| --- | --- |

91.

kiemeli azt a legújabb tendenciát, hogy a vállalkozások visszatelepítik termelésüket és szolgáltatásaikat az Unióba, és hogy ez munkahely-teremtési lehetőségeket jelent különösen a fiatalok számára; véleménye szerint az EU gazdaságainak egyedülálló lehetőségük van arra, hogy felgyorsítsák a munkahelyek visszatelepítésének ezen tendenciáját annak biztosításával, hogy munkaerőnk képzettsége megfeleljen a vállalkozások szükségleteinek;

| 92. | hangsúlyozza a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika (STEM-tudományok) fontosságát, és kiemelik szerepüket abban, hogy Európa fontos szerepet tölthessen be a globális színtéren a technológiai fejlesztések előmozdítása tekintetében; |
| --- | --- |

92.

hangsúlyozza a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika (STEM-tudományok) fontosságát, és kiemelik szerepüket abban, hogy Európa fontos szerepet tölthessen be a globális színtéren a technológiai fejlesztések előmozdítása tekintetében;

| 93. | támogatja az Európai Bizottság elnökségi trióval együttműködésben megvalósított kezdeményezését a vállalkozói szemlélet előmozdítására Európában és az életre szóló, több területeken is hasznosítható készségek fejlesztésére; |
| --- | --- |

93.

támogatja az Európai Bizottság elnökségi trióval együttműködésben megvalósított kezdeményezését a vállalkozói szemlélet előmozdítására Európában és az életre szóló, több területeken is hasznosítható készségek fejlesztésére;

| 94. | hangsúlyozza, hogy az EU a természettudomány, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika területén készséghiánnyal, míg a társadalomtudományok területén a végzettek túlkínálatával kell szembenéznie; úgy véli, hogy kiegészítő kezdeményezésekre van szükség európai és nemzeti szinten a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika területével kapcsolatos munkahelyek és tanulmányok szűk keresztmetszeteinek kezelése érdekében; javasolja a Bizottságnak és a tagállamoknak, hogy hozzanak intézkedéseket a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika területének vonzereje és értéke javítása érdekében, és ösztönözzék a fiatalokat – többek között a nőket –, hogy folytassanak a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika területével kapcsolatos tanulmányokat; |
| --- | --- |

94.

hangsúlyozza, hogy az EU a természettudomány, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika területén készséghiánnyal, míg a társadalomtudományok területén a végzettek túlkínálatával kell szembenéznie; úgy véli, hogy kiegészítő kezdeményezésekre van szükség európai és nemzeti szinten a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika területével kapcsolatos munkahelyek és tanulmányok szűk keresztmetszeteinek kezelése érdekében; javasolja a Bizottságnak és a tagállamoknak, hogy hozzanak intézkedéseket a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika területének vonzereje és értéke javítása érdekében, és ösztönözzék a fiatalokat – többek között a nőket –, hogy folytassanak a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika területével kapcsolatos tanulmányokat;

| 95. | rámutat arra, hogy a 21. században továbbra is van helye a hagyományos szaktudásnak, amely olyan stabil munkahelyeket teremt, amelyeket nem lehet kiszervezni, és támogat számos olyan területet, amelyben Európa jeleskedik; kéri, hogy nyújtsanak támogatást, amely lehetővé teszi e hagyományos készségek megőrzését és a későbbi generációk számára képzés révén való átadását, és lehetőség szerint mindig kapcsoljanak hozzá új szaktudást, többek között digitális készségeket, hogy maximalizálni lehessen a hagyományos készségekben rejlő lehetőségeket; |
| --- | --- |

95.

rámutat arra, hogy a 21. században továbbra is van helye a hagyományos szaktudásnak, amely olyan stabil munkahelyeket teremt, amelyeket nem lehet kiszervezni, és támogat számos olyan területet, amelyben Európa jeleskedik; kéri, hogy nyújtsanak támogatást, amely lehetővé teszi e hagyományos készségek megőrzését és a későbbi generációk számára képzés révén való átadását, és lehetőség szerint mindig kapcsoljanak hozzá új szaktudást, többek között digitális készségeket, hogy maximalizálni lehessen a hagyományos készségekben rejlő lehetőségeket;

Intézkedések a fiatalabb és az idősebb, valamint a fogyatékossággal élő munkavállalókért

| 96. | hangsúlyozza a munkaadókat, különösen a kkv-ket szolgáló olyan konkrét intézkedések és támogatás fontosságát, amelyek növelik képességüket a minőségi és fenntartható foglalkoztatásra, munkaalapú képzés és karrierfejlesztési lehetőségek biztosítására a munkapiacon hátrányos helyzetben lévő csoportok – pl,. fiatalok, idősebb munkavállalók, nők, bevándorlók, fogyatékossággal élők és hosszú távú munkanélküliek – részére; elismeri és támogatja az állami és magántulajdonú foglalkoztatási szolgálatok versenyképes munkaerőpiacok előmozdításában betöltött szerepét; emlékeztet arra, a munkáltatók és az oktatási intézmények jelentős társadalmi és gazdasági felelősséget viselnek minden alkalmazottjuk és az egész társadalom iránt; úgy véli, hogy ilyen társadalmi felelősség az oktatásért és képzésért felelős intézményektől is elvárható; |
| --- | --- |

96.

hangsúlyozza a munkaadókat, különösen a kkv-ket szolgáló olyan konkrét intézkedések és támogatás fontosságát, amelyek növelik képességüket a minőségi és fenntartható foglalkoztatásra, munkaalapú képzés és karrierfejlesztési lehetőségek biztosítására a munkapiacon hátrányos helyzetben lévő csoportok – pl,. fiatalok, idősebb munkavállalók, nők, bevándorlók, fogyatékossággal élők és hosszú távú munkanélküliek – részére; elismeri és támogatja az állami és magántulajdonú foglalkoztatási szolgálatok versenyképes munkaerőpiacok előmozdításában betöltött szerepét; emlékeztet arra, a munkáltatók és az oktatási intézmények jelentős társadalmi és gazdasági felelősséget viselnek minden alkalmazottjuk és az egész társadalom iránt; úgy véli, hogy ilyen társadalmi felelősség az oktatásért és képzésért felelős intézményektől is elvárható;

| 97. | elismeri a munkaerőpiacra belépő fiatalok előtt álló kihívásokat, emlékeztet annak fontosságára, hogy első munkatapasztalataikat még tanulmányaik idején megszerezzék annak érdekében, hogy birtokában legyenek a foglalkoztathatósági készségeknek, és hatékonyabban és eredményesebben léphessenek át az iskolapadból a munka világába; rámutat a fiatal vállalkozói tevékenységében rejlő lehetőségre, és ezért a munkaadók és tagállamok felelősségére apellál, hogy teremtsenek esélyt a fiatalok számára vállalkozói tapasztalat szerzéséhez, és támogassák őket a megfelelő készségek elsajátítása terén; hangsúlyozza továbbá az iskolák és a munkaadók közötti együttműködés fontosságát e tekintetben, és felkéri az uniós intézményeket és tagállamokat, hogy váljanak vállalkozásbarátabbá, és támogassák a fiatalokat abban, hogy ötleteik alapján sikeres üzleti terveket készítsenek; |
| --- | --- |

97.

elismeri a munkaerőpiacra belépő fiatalok előtt álló kihívásokat, emlékeztet annak fontosságára, hogy első munkatapasztalataikat még tanulmányaik idején megszerezzék annak érdekében, hogy birtokában legyenek a foglalkoztathatósági készségeknek, és hatékonyabban és eredményesebben léphessenek át az iskolapadból a munka világába; rámutat a fiatal vállalkozói tevékenységében rejlő lehetőségre, és ezért a munkaadók és tagállamok felelősségére apellál, hogy teremtsenek esélyt a fiatalok számára vállalkozói tapasztalat szerzéséhez, és támogassák őket a megfelelő készségek elsajátítása terén; hangsúlyozza továbbá az iskolák és a munkaadók közötti együttműködés fontosságát e tekintetben, és felkéri az uniós intézményeket és tagállamokat, hogy váljanak vállalkozásbarátabbá, és támogassák a fiatalokat abban, hogy ötleteik alapján sikeres üzleti terveket készítsenek;

Szakpolitikai javaslatok és ajánlások

| 98. | kéri a Bizottságot, a tagállamokat, a regionális és helyi hatóságokat, hogy ruházzanak be az innovatív és ígéretes új gazdasági ágazatokba olyan uniós beruházások ösztönzése érdekében, amelyek – egy igazságosabb, fenntarthatóbb és befogadóbb társadalom felé vezetve – elősegítik a növekedést és az új, minőségi és fenntartható munkahelyek létrehozását; hangsúlyozza továbbá annak fontosságát, hogy a tagállamok olyan gazdasági és pénzügyi intézkedéseket hozzanak és olyan munkaerő-piaci reformokat hajtsanak végre, amelyek világos, adatalapú és mérhető, bizonyíthatóan hatékony mutatószámokon alapulnak; |
| --- | --- |

98.

kéri a Bizottságot, a tagállamokat, a regionális és helyi hatóságokat, hogy ruházzanak be az innovatív és ígéretes új gazdasági ágazatokba olyan uniós beruházások ösztönzése érdekében, amelyek – egy igazságosabb, fenntarthatóbb és befogadóbb társadalom felé vezetve – elősegítik a növekedést és az új, minőségi és fenntartható munkahelyek létrehozását; hangsúlyozza továbbá annak fontosságát, hogy a tagállamok olyan gazdasági és pénzügyi intézkedéseket hozzanak és olyan munkaerő-piaci reformokat hajtsanak végre, amelyek világos, adatalapú és mérhető, bizonyíthatóan hatékony mutatószámokon alapulnak;

| 99. | felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a munkaerő-piaci reformok a minőségi munkahelyek létrehozásának előmozdítása mellett tűzzék ki célul a szegmentáció visszaszorítását, a veszélyeztetett csoportok munkaerőpiacra való belépését, a nemek közötti egyenlőség előmozdítását, az aktív keresők szegénységének mérséklését is, és nyújtsanak megfelelő szociális védelmet valamennyi munkavállaló, köztük az önfoglalkoztatók számára; |
| --- | --- |

99.

felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a munkaerő-piaci reformok a minőségi munkahelyek létrehozásának előmozdítása mellett tűzzék ki célul a szegmentáció visszaszorítását, a veszélyeztetett csoportok munkaerőpiacra való belépését, a nemek közötti egyenlőség előmozdítását, az aktív keresők szegénységének mérséklését is, és nyújtsanak megfelelő szociális védelmet valamennyi munkavállaló, köztük az önfoglalkoztatók számára;

| 100. | felhívja a tagállamokat, hogy ruházzanak be a koragyermekkori nevelésbe, valamint az idegen nyelvek és az információs és kommunikációs technológiák korai oktatásába az alapfokú oktatásban; |
| --- | --- |

100.

felhívja a tagállamokat, hogy ruházzanak be a koragyermekkori nevelésbe, valamint az idegen nyelvek és az információs és kommunikációs technológiák korai oktatásába az alapfokú oktatásban;

| 101. | felhívja a tagállamokat, hogy vegyék maradéktalanul figyelembe az automatizálás tendenciájának jelentőségét, amely számos munkakör munkaerőigényét csökkentheti, és munkanélkülieknek szánt képzési programjaikat összpontosítsák a nem rutinjellegű munkavégzés során hasznosnak bizonyuló készségek oktatására; |
| --- | --- |

101.

felhívja a tagállamokat, hogy vegyék maradéktalanul figyelembe az automatizálás tendenciájának jelentőségét, amely számos munkakör munkaerőigényét csökkentheti, és munkanélkülieknek szánt képzési programjaikat összpontosítsák a nem rutinjellegű munkavégzés során hasznosnak bizonyuló készségek oktatására;

| 102. | kéri a tagállamokat, valamint a regionális és helyi hatóságokat, hogy ismerjék meg a bevált gyakorlatokat, és ezek alapján dolgozzanak ki olyan politikai programokat, amelyek növelik a foglalkoztatási rátákat és csökkentik a szegénységet és az egyenlőtlenséget, és e gyakorlatokra alapozva hajtsanak végre szélesebb körű reformokat; felhívja továbbá a tagállamokat, hogy hasonlítsák össze és mérjék e gyakorlatok hatékonyságát, hogy biztosítsák egyrészt az alkalmazhatóságuk, másrészt a munkavállalók és vállalkozások biztonsága közötti egyensúlyt, valamint vegyék figyelembe a tagállamok munkaerőpiacainak és oktatási rendszereinek sajátosságait; |
| --- | --- |

102.

kéri a tagállamokat, valamint a regionális és helyi hatóságokat, hogy ismerjék meg a bevált gyakorlatokat, és ezek alapján dolgozzanak ki olyan politikai programokat, amelyek növelik a foglalkoztatási rátákat és csökkentik a szegénységet és az egyenlőtlenséget, és e gyakorlatokra alapozva hajtsanak végre szélesebb körű reformokat; felhívja továbbá a tagállamokat, hogy hasonlítsák össze és mérjék e gyakorlatok hatékonyságát, hogy biztosítsák egyrészt az alkalmazhatóságuk, másrészt a munkavállalók és vállalkozások biztonsága közötti egyensúlyt, valamint vegyék figyelembe a tagállamok munkaerőpiacainak és oktatási rendszereinek sajátosságait;

| 103. | felhívja a városokat és a régiókat, hogy összpontosítsanak a színvonalas oktatásra és képzésre, valamint a korai iskolaelhagyás és az ifjúsági munkanélküliség elleni küzdelemre, mert a fiataloknak sürgősen új perspektívákra van szükségük, és mindent meg kell tenni a támogatásuk érdekében; |
| --- | --- |

103.

felhívja a városokat és a régiókat, hogy összpontosítsanak a színvonalas oktatásra és képzésre, valamint a korai iskolaelhagyás és az ifjúsági munkanélküliség elleni küzdelemre, mert a fiataloknak sürgősen új perspektívákra van szükségük, és mindent meg kell tenni a támogatásuk érdekében;

| 104. | felhívja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki kollektív megközelítéseket – ilyenek például a munkáltatói hálózatok – annak érdekében, hogy áttörjék azokat az akadályokat, amelyek gátolják a munkáltatókat az ambiciózusabb munkaerő-fejlesztési tervek megvalósításában; |
| --- | --- |

104.

felhívja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki kollektív megközelítéseket – ilyenek például a munkáltatói hálózatok – annak érdekében, hogy áttörjék azokat az akadályokat, amelyek gátolják a munkáltatókat az ambiciózusabb munkaerő-fejlesztési tervek megvalósításában;

| 105. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy segítsék és támogassák a szociális vállalkozásokat, amelyek figyelembe veszik a környezettel, a fogyasztókkal és a munkavállalókkal kapcsolatos felelősségüket; |
| --- | --- |

105.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy segítsék és támogassák a szociális vállalkozásokat, amelyek figyelembe veszik a környezettel, a fogyasztókkal és a munkavállalókkal kapcsolatos felelősségüket;

| 106. | felhívja a tagállamokat a minimálbér bevezetésére azzal a céllal, hogy egy tagállamonkénti alapszint révén kezeljék a fizetések közötti egyenlőtlenségeket a tisztességes jövedelem – a nemzeti gyakorlatnak megfelelően – jogi úton vagy megállapodás révén történő garantálására; |
| --- | --- |

106.

felhívja a tagállamokat a minimálbér bevezetésére azzal a céllal, hogy egy tagállamonkénti alapszint révén kezeljék a fizetések közötti egyenlőtlenségeket a tisztességes jövedelem – a nemzeti gyakorlatnak megfelelően – jogi úton vagy megállapodás révén történő garantálására;

| 107. | felhívja a tagállamokat, hogy oktatási programjaikba építsék be a vezetői, gazdálkodási, vállalkozói készségeket, vezetési, menedzsment- és pénzügyi képzést, valamint a vállalkozásindítási tanácsadást és a kommunikációs technológiákat, beleértve az egész életen át tartó tanulás stratégiáit, és helyezzék előtérbe a minőségi szakképzési programok továbbfejlesztését, beleértve az európai kézművesség támogatását, figyelembe véve a tagállamok között a munkaerőpiac és az oktatási rendszerek terén meglévő eltéréseket, elkerülve az egyenmegoldásokat; |
| --- | --- |

107.

felhívja a tagállamokat, hogy oktatási programjaikba építsék be a vezetői, gazdálkodási, vállalkozói készségeket, vezetési, menedzsment- és pénzügyi képzést, valamint a vállalkozásindítási tanácsadást és a kommunikációs technológiákat, beleértve az egész életen át tartó tanulás stratégiáit, és helyezzék előtérbe a minőségi szakképzési programok továbbfejlesztését, beleértve az európai kézművesség támogatását, figyelembe véve a tagállamok között a munkaerőpiac és az oktatási rendszerek terén meglévő eltéréseket, elkerülve az egyenmegoldásokat;

| 108. | kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki olyan európai platformot az egyes tevékenységekre és szakmákra jellemző közös készségek elismerésére és validálására, amely magában foglalja az önkéntes munka során szerzett készségek elismerését; |
| --- | --- |

108.

kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki olyan európai platformot az egyes tevékenységekre és szakmákra jellemző közös készségek elismerésére és validálására, amely magában foglalja az önkéntes munka során szerzett készségek elismerését;

| 109. | felhívja a tagállamokat, hogy a nem formális oktatás révén – különösen az önkéntes és az ifjúsági ágazatban – szerzett kompetenciák elismerésére és az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó szakpolitikák végrehajtásának támogatására szolgáló eszközként hajtsák végre a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséről szóló 2012-es tanácsi ajánlást; |
| --- | --- |

109.

felhívja a tagállamokat, hogy a nem formális oktatás révén – különösen az önkéntes és az ifjúsági ágazatban – szerzett kompetenciák elismerésére és az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó szakpolitikák végrehajtásának támogatására szolgáló eszközként hajtsák végre a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséről szóló 2012-es tanácsi ajánlást;

| 110. | kéri a tagállamokat, hogy támogassák munkaerő-piaci szereplők, köztük a munkáltatói és a munkavállalói szervezetek, a képzést nyújtó intézmények, valamint az állami és magántulajdonú foglalkoztatási szolgálatok szoros és rendszeres bevonását – beleértve a köztük folytatott kommunikáció és információmegosztás előmozdítását is – a helyi, regionális és nemzeti szinten azért, hogy előmozdítsák az oktatás és képzés, valamint a munka világa közötti kapcsolat szorosabbra fűzését, és előre jelezzék és megtervezzék a jövőbeli készségigényeket; |
| --- | --- |

110.

kéri a tagállamokat, hogy támogassák munkaerő-piaci szereplők, köztük a munkáltatói és a munkavállalói szervezetek, a képzést nyújtó intézmények, valamint az állami és magántulajdonú foglalkoztatási szolgálatok szoros és rendszeres bevonását – beleértve a köztük folytatott kommunikáció és információmegosztás előmozdítását is – a helyi, regionális és nemzeti szinten azért, hogy előmozdítsák az oktatás és képzés, valamint a munka világa közötti kapcsolat szorosabbra fűzését, és előre jelezzék és megtervezzék a jövőbeli készségigényeket;

| 111. | felhívja a Bizottságot, a tagállamokat, valamint a regionális és helyi hatóságokat, hogy alakítsanak ki olyan pénzügyi és gazdasági ösztönzőket, amelyek kedveznek a folyamatos oktatásban és képzésben való részvételnek, mivel így biztosítható, hogy a jövő munkavállalói magasan képzettek lesznek; javasolja, hogy ezek az ösztönzők bizonyítható hatékonyságú, mérhető és adatalapú mutatókon alapuljanak; |
| --- | --- |

111.

felhívja a Bizottságot, a tagállamokat, valamint a regionális és helyi hatóságokat, hogy alakítsanak ki olyan pénzügyi és gazdasági ösztönzőket, amelyek kedveznek a folyamatos oktatásban és képzésben való részvételnek, mivel így biztosítható, hogy a jövő munkavállalói magasan képzettek lesznek; javasolja, hogy ezek az ösztönzők bizonyítható hatékonyságú, mérhető és adatalapú mutatókon alapuljanak;

| 112. | felhívja a tagállamokat, hogy nyújtsanak megfelelő képzést és biztosítsanak folyamatos szakmai fejlődést a tanárok és az oktatásban dolgozó vezetők számára annak érdekében, hogy elősegítsék a legmegfelelőbb oktatási módszerek alkalmazását, és lehetővé tegyék az európai ifjúság 21. századi készségeinek és kompetenciáinak fejlesztését; ezért hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a tanárok olyan képzésben részesüljenek, amely a gyakorlatot az elmélettel egyesítő, tapasztalatokon alapuló szakismereteket biztosít számukra, elsősorban az új technológiákkal és a digitalizálással kapcsolatban, hogy ezt a tudást átadhassák diákjaiknak; |
| --- | --- |

112.

felhívja a tagállamokat, hogy nyújtsanak megfelelő képzést és biztosítsanak folyamatos szakmai fejlődést a tanárok és az oktatásban dolgozó vezetők számára annak érdekében, hogy elősegítsék a legmegfelelőbb oktatási módszerek alkalmazását, és lehetővé tegyék az európai ifjúság 21. századi készségeinek és kompetenciáinak fejlesztését; ezért hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a tanárok olyan képzésben részesüljenek, amely a gyakorlatot az elmélettel egyesítő, tapasztalatokon alapuló szakismereteket biztosít számukra, elsősorban az új technológiákkal és a digitalizálással kapcsolatban, hogy ezt a tudást átadhassák diákjaiknak;

| 113. | felhívja a tagállamokat és az Uniót, hogy az Unión belüli mobilitás támogatása és a be nem töltött álláshelyek problémájának kezelése érdekében tegyen konkrét és sürgős lépéseket a szakmai képesítések és a tudományos címek Unióban való kölcsönös elismerésével kapcsolatos politikák és jelenlegi szabályozás végrehajtására; |
| --- | --- |

113.

felhívja a tagállamokat és az Uniót, hogy az Unión belüli mobilitás támogatása és a be nem töltött álláshelyek problémájának kezelése érdekében tegyen konkrét és sürgős lépéseket a szakmai képesítések és a tudományos címek Unióban való kölcsönös elismerésével kapcsolatos politikák és jelenlegi szabályozás végrehajtására;

| 114. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy szolgáljanak előrejelzéssel a munkaerőpiacokon végbemenő változásokról, különösen a globalizációból fakadó kihívásokkal kapcsolatban, valamint előrejelzéssel a munkahelyekről és készségekről tagállamonként, illetve általában az ágazatok között; |
| --- | --- |

114.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy szolgáljanak előrejelzéssel a munkaerőpiacokon végbemenő változásokról, különösen a globalizációból fakadó kihívásokkal kapcsolatban, valamint előrejelzéssel a munkahelyekről és készségekről tagállamonként, illetve általában az ágazatok között;

o

o o

| 115. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

115.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0038.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0394.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0110.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0010.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0037.

(6)  HL C 398., 2012.12.22., 1. o.

(7)  HL L 394., 2006.12.30., 10. o.

(8)  A Bizottság foglalkoztatásról és társadalmi helyzetről szóló negyedéves áttekintése szerint (2015. március).

(9)  Európai Bizottság (2013): Foglalkoztatási és szociális fejlemények Európában.

(10)  A Bizottság foglalkoztatásról és társadalmi helyzetről szóló negyedéves áttekintése szerint (2015. április 13.).

---

| 22.9.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/246 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/246

---

P8_TA(2015)0322

A 30. és 31. éves jelentés (2012–2013) az európai uniós jogszabályok alkalmazásának nyomon követéséről

Az Európai Parlament 2015. szeptember 10-i állásfoglalása az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló 30. és 31. éves jelentésről (2012–2013) (2014/2253(INI))

(2017/C 316/28)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló 30. éves jelentésre (2012) (COM(2013)0726), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló 30. éves jelentésre (2012) (COM(2013)0726),

| — | tekintettel az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló 31. éves jelentésre (2013) COM(2014)0612), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló 31. éves jelentésre (2013) COM(2014)0612),

| — | tekintettel „Az EU Pilot értékelő jelentése” című bizottsági dokumentumra (COM(2010)0070), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU Pilot értékelő jelentése” című bizottsági dokumentumra (COM(2010)0070),

| — | tekintettel „Az EU Pilot második értékelő jelentése” című bizottsági dokumentumra (COM(2011)0930), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU Pilot második értékelő jelentése” című bizottsági dokumentumra (COM(2011)0930),

| — | tekintettel „A panaszossal való kapcsolattartás a közösségi jog megsértése tekintetében” című, 2002. március 20-i bizottsági közleményre (COM(2002)0141), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A panaszossal való kapcsolattartás a közösségi jog megsértése tekintetében” című, 2002. március 20-i bizottsági közleményre (COM(2002)0141),

| — | tekintettel „Az uniós jog alkalmazása tárgyában a panaszosokkal való kapcsolattartás korszerűsítése” című, 2012. április 2-i bizottsági közleményre (COM(2012)0154), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az uniós jog alkalmazása tárgyában a panaszosokkal való kapcsolattartás korszerűsítése” című, 2012. április 2-i bizottsági közleményre (COM(2012)0154),

| — | tekintettel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodásra (1),

| — | tekintettel az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló 29. éves jelentésről (2011) szóló, 2014. február 4-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló 29. éves jelentésről (2011) szóló, 2014. február 4-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel „A válság hatása az alapvető jogokra az EU tagállamaiban – összehasonlító elemzés” című tanulmányra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A válság hatása az alapvető jogokra az EU tagállamaiban – összehasonlító elemzés” című tanulmányra (3),

| — | tekintettel a Bizottság által 2015. május 19-én elfogadott, a szabályozás javításával kapcsolatos csomagra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2015. május 19-én elfogadott, a szabályozás javításával kapcsolatos csomagra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére és 132. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére és 132. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság, az Alkotmányügyi Bizottság és a Petíciós Bizottság véleményeire (A8-0242/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság, az Alkotmányügyi Bizottság és a Petíciós Bizottság véleményeire (A8-0242/2015),

| A. | mivel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 17. cikkében foglalt meghatározás szerint a Bizottság alapvető szerepe, hogy „a Szerződések őreként” járjon el; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 17. cikkében foglalt meghatározás szerint a Bizottság alapvető szerepe, hogy „a Szerződések őreként” járjon el;

| B. | mivel az EUSZ 6. cikkének (1) bekezdése értelmében az Európai Unió Alapjogi Chartája (a Charta) ugyanolyan jogi kötőerővel bír, mint a Szerződések, és az Unió intézményeire, szerveire, hivatalaira és ügynökségeire, valamint tagállamaira vonatkozik, amennyiben azok uniós jogot hajtanak végre (a Charta 51. cikkének (1) bekezdése); |
| --- | --- |

B.

mivel az EUSZ 6. cikkének (1) bekezdése értelmében az Európai Unió Alapjogi Chartája (a Charta) ugyanolyan jogi kötőerővel bír, mint a Szerződések, és az Unió intézményeire, szerveire, hivatalaira és ügynökségeire, valamint tagállamaira vonatkozik, amennyiben azok uniós jogot hajtanak végre (a Charta 51. cikkének (1) bekezdése);

| C. | mivel az EUMSZ 258. cikkének (1) és (2) bekezdése értelmében Bizottság indokolással ellátott véleményt küld annak a tagállamnak, amely a Bizottság megítélése szerint nem teljesítette a Szerződésekből eredő valamely kötelezettségét, és ha az érintett tagállam a Bizottság által meghatározott határidőn belül nem tesz eleget a véleményben foglaltaknak, akkor a Bizottság a Bírósághoz fordulhat; |
| --- | --- |

C.

mivel az EUMSZ 258. cikkének (1) és (2) bekezdése értelmében Bizottság indokolással ellátott véleményt küld annak a tagállamnak, amely a Bizottság megítélése szerint nem teljesítette a Szerződésekből eredő valamely kötelezettségét, és ha az érintett tagállam a Bizottság által meghatározott határidőn belül nem tesz eleget a véleményben foglaltaknak, akkor a Bizottság a Bírósághoz fordulhat;

| D. | mivel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás előírja az információk megosztását a felszólító levél alapján indított valamennyi kötelezettségszegési eljárásra vonatkozóan, de ez nem terjed ki az informális EU Pilot eljárásra, amelynek lefolytatására a hivatalos kötelezettségszegési eljárásokat megelőzően kerül sor; |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás előírja az információk megosztását a felszólító levél alapján indított valamennyi kötelezettségszegési eljárásra vonatkozóan, de ez nem terjed ki az informális EU Pilot eljárásra, amelynek lefolytatására a hivatalos kötelezettségszegési eljárásokat megelőzően kerül sor;

| E. | mivel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikkében foglalt meghatározás szerint a megfelelő ügyintézéshez való jog azt jelenti, hogy mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit az Unió intézményei, szervei és hivatalai részrehajlás nélkül, tisztességes módon és ésszerű határidőn belül intézzék, és az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 298. cikkében foglaltak értelmében feladataik ellátása során az Unió intézményei, szervei és ügynökségei a nyitott, hatékony és független európai igazgatásra támaszkodnak; |
| --- | --- |

E.

mivel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikkében foglalt meghatározás szerint a megfelelő ügyintézéshez való jog azt jelenti, hogy mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit az Unió intézményei, szervei és hivatalai részrehajlás nélkül, tisztességes módon és ésszerű határidőn belül intézzék, és az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 298. cikkében foglaltak értelmében feladataik ellátása során az Unió intézményei, szervei és ügynökségei a nyitott, hatékony és független európai igazgatásra támaszkodnak;

| F. | mivel a Charta 51. cikke a Chartának történő megfelelés tekintetében a tagállamokat terhelő kötelezettséget azokra a helyzetekre korlátozza, amelyekben a tagállamok az uniós jogot alkalmazzák, de a Chartából fakadó kötelezettségek ilyen korlátozását nem tartalmazza az EU intézményei, szervei, hivatalai és ügynökségei esetében; |
| --- | --- |

F.

mivel a Charta 51. cikke a Chartának történő megfelelés tekintetében a tagállamokat terhelő kötelezettséget azokra a helyzetekre korlátozza, amelyekben a tagállamok az uniós jogot alkalmazzák, de a Chartából fakadó kötelezettségek ilyen korlátozását nem tartalmazza az EU intézményei, szervei, hivatalai és ügynökségei esetében;

| G. | mivel a közelmúltban bekövetkezett pénzügyi válsággal összefüggésben egyes tagállamok kénytelenek voltak olyan intézkedéseket hozni, amelyek veszélyeztetik az uniós elsődleges jog, nevezetesen a szociális és gazdasági jogok védelmére vonatkozó rendelkezések érvényesülését; |
| --- | --- |

G.

mivel a közelmúltban bekövetkezett pénzügyi válsággal összefüggésben egyes tagállamok kénytelenek voltak olyan intézkedéseket hozni, amelyek veszélyeztetik az uniós elsődleges jog, nevezetesen a szociális és gazdasági jogok védelmére vonatkozó rendelkezések érvényesülését;

| 1. | megállapítja, hogy a Bizottság a magyarázó dokumentumokról szóló 2011. október 27-i európai parlamenti, tanácsi és bizottsági együttes politikai nyilatkozattal összhangban jelentést készített a két társjogalkotó számára a nyilatkozat végrehajtásáról; |
| --- | --- |

1.

megállapítja, hogy a Bizottság a magyarázó dokumentumokról szóló 2011. október 27-i európai parlamenti, tanácsi és bizottsági együttes politikai nyilatkozattal összhangban jelentést készített a két társjogalkotó számára a nyilatkozat végrehajtásáról;

| 2. | üdvözli a Bizottságnak az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló 30. és 31. éves jelentését, és megjegyzi, hogy e jelentések szerint 2012-ben főleg négy területen – a közlekedés, az egészségvédelem, a fogyasztóvédelem, a természetvédelem, valamint a belső piaccal és szolgáltatásokkal kapcsolatos kérdések terén – került sor a késedelmes átültetés miatt kötelezettségszegési eljárásra, 2013-ban pedig a környezetvédelem, az egészségvédelem, a fogyasztóvédelem, a belső piac és szolgáltatások és a közlekedés voltak a legtöbb problémát okozó területek; ismételten emlékeztet azonban arra, hogy ezen utólagos értékelés nem helyettesítheti a Bizottság azon feladatát, hogy hatékonyan és időben ellenőrizze az uniós jog alkalmazását, és megjegyzi, hogy a Parlament a Bizottság ellenőrzése révén segítséget nyújthatna a jogszabályok végrehajtásának felülvizsgálatában; |
| --- | --- |

2.

üdvözli a Bizottságnak az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló 30. és 31. éves jelentését, és megjegyzi, hogy e jelentések szerint 2012-ben főleg négy területen – a közlekedés, az egészségvédelem, a fogyasztóvédelem, a természetvédelem, valamint a belső piaccal és szolgáltatásokkal kapcsolatos kérdések terén – került sor a késedelmes átültetés miatt kötelezettségszegési eljárásra, 2013-ban pedig a környezetvédelem, az egészségvédelem, a fogyasztóvédelem, a belső piac és szolgáltatások és a közlekedés voltak a legtöbb problémát okozó területek; ismételten emlékeztet azonban arra, hogy ezen utólagos értékelés nem helyettesítheti a Bizottság azon feladatát, hogy hatékonyan és időben ellenőrizze az uniós jog alkalmazását, és megjegyzi, hogy a Parlament a Bizottság ellenőrzése révén segítséget nyújthatna a jogszabályok végrehajtásának felülvizsgálatában;

| 3. | rámutat, hogy a jogállamiságon, a jogbiztonságon és a jog kiszámíthatóságán alapuló Európai Unióban az európai polgárok számára jogot kell biztosítani arra, hogy egyértelmű, elérhető, átlátható módon és megfelelő időben (az interneten és más módon) értesüljenek arról, hogy az uniós jog átültetése céljából elfogadtak-e nemzeti jogszabályokat, és ha igen, melyeket, valamint hogy ezek megfelelő végrehajtásának biztosításáért mely nemzeti hatóságok viselik a felelősséget; |
| --- | --- |

3.

rámutat, hogy a jogállamiságon, a jogbiztonságon és a jog kiszámíthatóságán alapuló Európai Unióban az európai polgárok számára jogot kell biztosítani arra, hogy egyértelmű, elérhető, átlátható módon és megfelelő időben (az interneten és más módon) értesüljenek arról, hogy az uniós jog átültetése céljából elfogadtak-e nemzeti jogszabályokat, és ha igen, melyeket, valamint hogy ezek megfelelő végrehajtásának biztosításáért mely nemzeti hatóságok viselik a felelősséget;

| 4. | megjegyzi, hogy a polgárok és a vállalkozások elvárják, hogy a szabályozási keret egyszerű, kiszámítható és megbízható legyen; |
| --- | --- |

4.

megjegyzi, hogy a polgárok és a vállalkozások elvárják, hogy a szabályozási keret egyszerű, kiszámítható és megbízható legyen;

| 5. | sürgeti a Bizottságot, hogy a jogszabályok kidolgozása és értékelése során jobban vegye figyelembe, hogy ezek milyen terheket róhatnak a kkv-kra; |
| --- | --- |

5.

sürgeti a Bizottságot, hogy a jogszabályok kidolgozása és értékelése során jobban vegye figyelembe, hogy ezek milyen terheket róhatnak a kkv-kra;

| 6. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy már a jogalkotási folyamat egy korábbi szakaszában hangolják össze az erőfeszítéseiket annak érdekében, hogy a végeredményt hatékonyabban végre lehessen hajtani; |
| --- | --- |

6.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy már a jogalkotási folyamat egy korábbi szakaszában hangolják össze az erőfeszítéseiket annak érdekében, hogy a végeredményt hatékonyabban végre lehessen hajtani;

| 7. | megjegyzi, hogy az uniós jog késedelmes átültetése, nem megfelelő átültetése és helytelen alkalmazása a tagállamok közötti különbségtételt eredményezhet és torzíthatja az egyenlő versenyfeltételeket az EU egész területén; |
| --- | --- |

7.

megjegyzi, hogy az uniós jog késedelmes átültetése, nem megfelelő átültetése és helytelen alkalmazása a tagállamok közötti különbségtételt eredményezhet és torzíthatja az egyenlő versenyfeltételeket az EU egész területén;

| 8. | felhívja a Bizottságot, hogy valamennyi tagállamot részesítsen egyenlő elbánásban, méretüktől vagy az Unióhoz való csatlakozásuk időpontjától függetlenül; |
| --- | --- |

8.

felhívja a Bizottságot, hogy valamennyi tagállamot részesítsen egyenlő elbánásban, méretüktől vagy az Unióhoz való csatlakozásuk időpontjától függetlenül;

| 9. | megjegyzi, hogy az uniós jog végrehajtása és átültetése nem egységesen valósul meg a tagállamokban; megjegyzi, hogy azok a polgárok, akik más tagállamban szeretnének élni, dolgozni vagy vállalkozni, nap mint nap szembesülnek az uniós jognak a tagállami jogrendszerekben való nem egységes végrehajtásából eredő nehézségekkel; |
| --- | --- |

9.

megjegyzi, hogy az uniós jog végrehajtása és átültetése nem egységesen valósul meg a tagállamokban; megjegyzi, hogy azok a polgárok, akik más tagállamban szeretnének élni, dolgozni vagy vállalkozni, nap mint nap szembesülnek az uniós jognak a tagállami jogrendszerekben való nem egységes végrehajtásából eredő nehézségekkel;

| 10. | emlékeztet arra, hogy az EUSZ 17. cikkének értelmében a Bizottság felelős az uniós jog alkalmazásának biztosításáért, többek között az Európai Unió Alapjogi Chartájának alkalmazásának biztosításáért is (az EUSZ 6. cikkének (1) bekezdése), amely Charta rendelkezéseinek címzettjei az Unió intézményei, szervei, hivatalai és ügynökségei, valamint az Unió tagállamai, amennyiben uniós jogot hajtanak végre (a Charta 51. cikkének (1) bekezdése); ismételten emlékeztet arra, hogy a Bizottságnak az uniós jog tiszteletben tartásának biztosítása érdekében jogában áll megindítania az EUMSZ 258–260. cikkeiben említett kötelezettségszegési eljárásokat; felhívja a Bizottságot, hogy könnyítse meg a Parlament számára társjogalkotói szerepének gyakorlását, megadva a Parlament számára a megfelelő tájékoztatásokat, és továbbra is a Parlament rendelkezésére állva az elszámoltathatóság tekintetében; |
| --- | --- |

10.

emlékeztet arra, hogy az EUSZ 17. cikkének értelmében a Bizottság felelős az uniós jog alkalmazásának biztosításáért, többek között az Európai Unió Alapjogi Chartájának alkalmazásának biztosításáért is (az EUSZ 6. cikkének (1) bekezdése), amely Charta rendelkezéseinek címzettjei az Unió intézményei, szervei, hivatalai és ügynökségei, valamint az Unió tagállamai, amennyiben uniós jogot hajtanak végre (a Charta 51. cikkének (1) bekezdése); ismételten emlékeztet arra, hogy a Bizottságnak az uniós jog tiszteletben tartásának biztosítása érdekében jogában áll megindítania az EUMSZ 258–260. cikkeiben említett kötelezettségszegési eljárásokat; felhívja a Bizottságot, hogy könnyítse meg a Parlament számára társjogalkotói szerepének gyakorlását, megadva a Parlament számára a megfelelő tájékoztatásokat, és továbbra is a Parlament rendelkezésére állva az elszámoltathatóság tekintetében;

| 11. | megjegyzi, hogy összesen 731 kötelezettségszegési ügyet zártak le amiatt, mert a tagállamok igazolták az uniós jognak való megfelelésüket; rámutat arra, hogy a Bíróság 2013-ban 52 ítéletet hozott az EUMSZ 258. cikke alapján, amelyek közül 31 esetben (59,6 %) marasztalta el a tagállamokat; emlékeztet arra – e statisztikai adatok megfelelő összefüggésrendszerbe ágyazása céljával –, hogy kötelezettségszegési ügyekben a Bíróság a mai napig 3 274 esetben (azaz az esetek 87,3 %-ában) hozott ítéletet a Bizottság javára; kéri a Bizottságot, hogy fordítson kiemelt figyelmet az említett ítéletek tényleges végrehajtására; |
| --- | --- |

11.

megjegyzi, hogy összesen 731 kötelezettségszegési ügyet zártak le amiatt, mert a tagállamok igazolták az uniós jognak való megfelelésüket; rámutat arra, hogy a Bíróság 2013-ban 52 ítéletet hozott az EUMSZ 258. cikke alapján, amelyek közül 31 esetben (59,6 %) marasztalta el a tagállamokat; emlékeztet arra – e statisztikai adatok megfelelő összefüggésrendszerbe ágyazása céljával –, hogy kötelezettségszegési ügyekben a Bíróság a mai napig 3 274 esetben (azaz az esetek 87,3 %-ában) hozott ítéletet a Bizottság javára; kéri a Bizottságot, hogy fordítson kiemelt figyelmet az említett ítéletek tényleges végrehajtására;

| 12. | üdvözli, hogy a Bizottság egyre gyakrabban alkalmaz a tagállamoknak címzett végrehajtási terveket az új uniós jogszabályokra vonatkozóan, mivel ez növeli a kellő időben történő és helyes végrehajtás valószínűségét és megelőzi az átültetési és alkalmazási problémákat, tehát hatással van az ezzel kapcsolatban benyújtott petíciók számára is; |
| --- | --- |

12.

üdvözli, hogy a Bizottság egyre gyakrabban alkalmaz a tagállamoknak címzett végrehajtási terveket az új uniós jogszabályokra vonatkozóan, mivel ez növeli a kellő időben történő és helyes végrehajtás valószínűségét és megelőzi az átültetési és alkalmazási problémákat, tehát hatással van az ezzel kapcsolatban benyújtott petíciók számára is;

| 13. | megismétli, hogy a Bizottságnak a hatékony problémamegoldásra, a hatékony irányításra és a megelőző intézkedésekre kell összpontosítania, de javasolja, hogy a Bizottság egyúttal találjon új, a hivatalos kötelezettségszegési eljáráson kívüli módokat is az uniós jog átültetésének és érvényesítésének javítására; |
| --- | --- |

13.

megismétli, hogy a Bizottságnak a hatékony problémamegoldásra, a hatékony irányításra és a megelőző intézkedésekre kell összpontosítania, de javasolja, hogy a Bizottság egyúttal találjon új, a hivatalos kötelezettségszegési eljáráson kívüli módokat is az uniós jog átültetésének és érvényesítésének javítására;

| 14. | fenntartja, hogy az uniós jogszabályokat megfelelően és azonnal át kell ültetni valamennyi tagállam jogrendjébe; nyomatékosan felszólítja a tagállamok hatóságait, hogy tartózkodjanak a túlszabályozás gyakorlatától, mivel az a tagállami szintű végrehajtási folyamatban feltűnő eltéréseket eredményez, ami csorbítja az uniós jogba vetett bizalmat, mivel a polgárok tudomást szereznek az Unión belüli jelentős eltérésekről; rámutat, hogy az Európai Parlament képviselői, illetve a nemzeti és regionális parlamentek európai ügyekkel foglalkozó bizottságainak tagjai között tovább kell fokozni az együttműködést; örömmel üdvözli a Lisszaboni Szerződés azon újítását, amelynek értelmében a Bíróság a Bizottság kérelme alapján büntetéseket szabhat ki a tagállamokra az átültetés késedelmei miatt, és ehhez nem szükséges második ítéletet kivárni; nyomatékosan kéri az uniós intézményeket (a Tanácsot, a Bizottságot és az EKB-t), hogy a másodlagos jog normáinak kidolgozásakor vagy az emberi jogokat és a közjót érintő gazdasági és szociális kérdésekre vonatkozó politikák elfogadásakor tartsák tiszteletben az elsődleges uniós jogot (a szerződéseket és az Alapjogi Chartát); |
| --- | --- |

14.

fenntartja, hogy az uniós jogszabályokat megfelelően és azonnal át kell ültetni valamennyi tagállam jogrendjébe; nyomatékosan felszólítja a tagállamok hatóságait, hogy tartózkodjanak a túlszabályozás gyakorlatától, mivel az a tagállami szintű végrehajtási folyamatban feltűnő eltéréseket eredményez, ami csorbítja az uniós jogba vetett bizalmat, mivel a polgárok tudomást szereznek az Unión belüli jelentős eltérésekről; rámutat, hogy az Európai Parlament képviselői, illetve a nemzeti és regionális parlamentek európai ügyekkel foglalkozó bizottságainak tagjai között tovább kell fokozni az együttműködést; örömmel üdvözli a Lisszaboni Szerződés azon újítását, amelynek értelmében a Bíróság a Bizottság kérelme alapján büntetéseket szabhat ki a tagállamokra az átültetés késedelmei miatt, és ehhez nem szükséges második ítéletet kivárni; nyomatékosan kéri az uniós intézményeket (a Tanácsot, a Bizottságot és az EKB-t), hogy a másodlagos jog normáinak kidolgozásakor vagy az emberi jogokat és a közjót érintő gazdasági és szociális kérdésekre vonatkozó politikák elfogadásakor tartsák tiszteletben az elsődleges uniós jogot (a szerződéseket és az Alapjogi Chartát);

| 15. | megjegyzi, hogy a Bizottság a „túlszabályozás” kifejezést használja, amely az uniós követelmények körén kívül álló kötelezettségekre – azaz nemzeti, regionális és helyi szinteken felesleges mennyiségben összegyűlt előírásokra, iránymutatásokra és eljárásokra – vonatkozik, amelyek zavarják a kívánt politikai célok elérését; felhívja a Bizottságot, hogy határozza meg világosan ezt a fogalmat; hangsúlyozza, hogy a meghatározásnak egyértelművé kell tennie a tagállamok azon jogát, hogy szükség esetén szigorúbb szabályokat fogadhassanak el, figyelembe véve, hogy az uniós környezetvédelmi jog végrehajtásának jobb harmonizációja fontos a belső piac működése szempontjából; |
| --- | --- |

15.

megjegyzi, hogy a Bizottság a „túlszabályozás” kifejezést használja, amely az uniós követelmények körén kívül álló kötelezettségekre – azaz nemzeti, regionális és helyi szinteken felesleges mennyiségben összegyűlt előírásokra, iránymutatásokra és eljárásokra – vonatkozik, amelyek zavarják a kívánt politikai célok elérését; felhívja a Bizottságot, hogy határozza meg világosan ezt a fogalmat; hangsúlyozza, hogy a meghatározásnak egyértelművé kell tennie a tagállamok azon jogát, hogy szükség esetén szigorúbb szabályokat fogadhassanak el, figyelembe véve, hogy az uniós környezetvédelmi jog végrehajtásának jobb harmonizációja fontos a belső piac működése szempontjából;

| 16. | megjegyzi, hogy a késedelmes átültetés alapján indított kötelezettségszegési eljárások száma főleg abból az okból csökkent 2012-ben a megelőző évhez viszonyítva, hogy 2012-ben a megelőző évekhez képest kisebb volt az átültetendő irányelvek száma; elismeri ugyanakkor, hogy a 2013-ra vonatkozó statisztikák tényleges csökkenést mutatnak a késedelmes átültetés alapján indított kötelezettségszegési eljárások száma tekintetében, amely 2013 végén öt évre visszamenőleg a legalacsonyabb volt, és ez talán annak az eredménye, hogy az EUMSZ 260. cikkének (3) bekezdése bevezette az átültetés elmulasztása esetében kirótt büntetések gyorsított eljárását; |
| --- | --- |

16.

megjegyzi, hogy a késedelmes átültetés alapján indított kötelezettségszegési eljárások száma főleg abból az okból csökkent 2012-ben a megelőző évhez viszonyítva, hogy 2012-ben a megelőző évekhez képest kisebb volt az átültetendő irányelvek száma; elismeri ugyanakkor, hogy a 2013-ra vonatkozó statisztikák tényleges csökkenést mutatnak a késedelmes átültetés alapján indított kötelezettségszegési eljárások száma tekintetében, amely 2013 végén öt évre visszamenőleg a legalacsonyabb volt, és ez talán annak az eredménye, hogy az EUMSZ 260. cikkének (3) bekezdése bevezette az átültetés elmulasztása esetében kirótt büntetések gyorsított eljárását;

| 17. | megjegyzi, hogy a kötelezettségszegési eljárások 2013-ban, 2012-ben és az elmúlt öt évben tapasztalt csökkenése az EU Pilot és egyéb mechanizmusok (köztük a SOLVIT 2) igénybevételével és azzal magyarázható, hogy az EUSZ 260. cikkének (3) bekezdése gyorsított eljárást vezetett be az átültetés elmulasztása esetében kirótt büntetések tekintetében; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az irányelvek időben történő átültetése változatlanul a bizottsági szakpolitika legfontosabb prioritásainak egyike maradjon, és hogy szigorúan érvényesítsék az átültetési határidőket; |
| --- | --- |

17.

megjegyzi, hogy a kötelezettségszegési eljárások 2013-ban, 2012-ben és az elmúlt öt évben tapasztalt csökkenése az EU Pilot és egyéb mechanizmusok (köztük a SOLVIT 2) igénybevételével és azzal magyarázható, hogy az EUSZ 260. cikkének (3) bekezdése gyorsított eljárást vezetett be az átültetés elmulasztása esetében kirótt büntetések tekintetében; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az irányelvek időben történő átültetése változatlanul a bizottsági szakpolitika legfontosabb prioritásainak egyike maradjon, és hogy szigorúan érvényesítsék az átültetési határidőket;

| 18. | rámutat, hogy a környezetvédelemhez, az adóztatáshoz, az igazságszolgáltatáshoz és a vámokhoz kapcsolódó új EU Pilot akták számának a vizsgált időszak folyamán tapasztalható növekedése, valamint a nyitva álló kötelezettségszegési ügyek számának csökkenése azt mutatja, hogy a tagállamokban pozitív tendencia alakult ki az uniós jogszabályok végrehajtása tekintetében, rávilágítva, hogy az EU Pilot eljárás hatékony eszköznek bizonyult a lehetséges kötelezettségszegések korai szakaszban történő sikeres megoldása érdekében; úgy véli mindazonáltal, hogy nagyobb erőfeszítéseket kellene tenni az uniós jog alkalmazása terén az átláthatóság megerősítése érdekében, fokozva annak áttekinthetőségét a panaszosok és az érdekelt felek számára is, és sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Parlament ismételt kérései ellenére továbbra sem rendelkezik megfelelő hozzáféréssel az EU Pilot eljárásra és a függő esetekre vonatkozó információkhoz; megjegyzi, hogy meg kell erősíteni az EU Pilot jogis státuszát és legitimitását, és úgy véli, hogy ez az átláthatóság növelése, valamint a panaszosok és az Európai Parlament bevonásának fokozása révén érhető el; |
| --- | --- |

18.

rámutat, hogy a környezetvédelemhez, az adóztatáshoz, az igazságszolgáltatáshoz és a vámokhoz kapcsolódó új EU Pilot akták számának a vizsgált időszak folyamán tapasztalható növekedése, valamint a nyitva álló kötelezettségszegési ügyek számának csökkenése azt mutatja, hogy a tagállamokban pozitív tendencia alakult ki az uniós jogszabályok végrehajtása tekintetében, rávilágítva, hogy az EU Pilot eljárás hatékony eszköznek bizonyult a lehetséges kötelezettségszegések korai szakaszban történő sikeres megoldása érdekében; úgy véli mindazonáltal, hogy nagyobb erőfeszítéseket kellene tenni az uniós jog alkalmazása terén az átláthatóság megerősítése érdekében, fokozva annak áttekinthetőségét a panaszosok és az érdekelt felek számára is, és sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Parlament ismételt kérései ellenére továbbra sem rendelkezik megfelelő hozzáféréssel az EU Pilot eljárásra és a függő esetekre vonatkozó információkhoz; megjegyzi, hogy meg kell erősíteni az EU Pilot jogis státuszát és legitimitását, és úgy véli, hogy ez az átláthatóság növelése, valamint a panaszosok és az Európai Parlament bevonásának fokozása révén érhető el;

| 19. | ezért ismét felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot az EUMSZ 298. cikkén alapuló rendelet formájában elfogadandó jogilag kötelező erejű szabályokra, hogy ezáltal biztosítsa az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikke szerint a polgárokat megillető megfelelő ügyintézéshez való jog teljes körű tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

19.

ezért ismét felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot az EUMSZ 298. cikkén alapuló rendelet formájában elfogadandó jogilag kötelező erejű szabályokra, hogy ezáltal biztosítsa az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikke szerint a polgárokat megillető megfelelő ügyintézéshez való jog teljes körű tiszteletben tartását;

| 20. | elismeri, hogy az uniós jogszabályok megfelelő végrehajtása és alkalmazása tekintetében az elsődleges felelősséget a tagállamok viselik, és hangsúlyozza az uniós intézmények azon kötelezettségét, hogy tiszteletben tartják az uniós elsődleges jogot, amikor az uniós másodlagos jogba tartozó szabályokat alkotnak, vagy amikor szociális, gazdasági vagy más politikákat határoznak meg, hajtanak végre vagy tesznek kötelezővé a tagállamok számára, továbbá felhívja a figyelmet az uniós intézmények azon kötelezettségére is, hogy megszorítások és gazdasági korlátozások idején minden rendelkezésre álló eszközzel segítik a tagállamokat a demokratikus és szociális értékek tiszteletben tartásában és az uniós jogszabályok átültetésében, emlékeztet továbbá arra, hogy az intézményeket köti szubszidiaritás elve és tiszteletben kell tartaniuk a tagállamok előjogait; |
| --- | --- |

20.

elismeri, hogy az uniós jogszabályok megfelelő végrehajtása és alkalmazása tekintetében az elsődleges felelősséget a tagállamok viselik, és hangsúlyozza az uniós intézmények azon kötelezettségét, hogy tiszteletben tartják az uniós elsődleges jogot, amikor az uniós másodlagos jogba tartozó szabályokat alkotnak, vagy amikor szociális, gazdasági vagy más politikákat határoznak meg, hajtanak végre vagy tesznek kötelezővé a tagállamok számára, továbbá felhívja a figyelmet az uniós intézmények azon kötelezettségére is, hogy megszorítások és gazdasági korlátozások idején minden rendelkezésre álló eszközzel segítik a tagállamokat a demokratikus és szociális értékek tiszteletben tartásában és az uniós jogszabályok átültetésében, emlékeztet továbbá arra, hogy az intézményeket köti szubszidiaritás elve és tiszteletben kell tartaniuk a tagállamok előjogait;

| 21. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a vizsgálat tárgyát képező két éves jelentés által lefedett időszakban a túlzottan eladósodott uniós tagállamokra kényszerített, és később – a hazai nemzeti jogba való átültetést megelőzően – az uniós másodlagos jogba beépített szigorú megszorító intézkedések, különösen a közkiadások drasztikus megnyirbálása azt a hatást váltották ki, hogy a tagállamok igazgatási és igazságszolgáltatási szervei jóval kevésbé képesek eleget tenni az uniós jog megfelelő alkalmazása tekintetében rájuk háruló kötelezettségeknek; |
| --- | --- |

21.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a vizsgálat tárgyát képező két éves jelentés által lefedett időszakban a túlzottan eladósodott uniós tagállamokra kényszerített, és később – a hazai nemzeti jogba való átültetést megelőzően – az uniós másodlagos jogba beépített szigorú megszorító intézkedések, különösen a közkiadások drasztikus megnyirbálása azt a hatást váltották ki, hogy a tagállamok igazgatási és igazságszolgáltatási szervei jóval kevésbé képesek eleget tenni az uniós jog megfelelő alkalmazása tekintetében rájuk háruló kötelezettségeknek;

| 22. | úgy véli, hogy a gazdasági kiigazítási programok alatt álló tagállamoknak továbbra is képesnek kell maradniuk arra, hogy tiszteletben tartsák a szociális és gazdasági jogokat; |
| --- | --- |

22.

úgy véli, hogy a gazdasági kiigazítási programok alatt álló tagállamoknak továbbra is képesnek kell maradniuk arra, hogy tiszteletben tartsák a szociális és gazdasági jogokat;

| 23. | emlékeztet arra, hogy a Szerződések és az Európai Unió Alapjogi Chartája az uniós intézmények számára kötelező jogi erővel bírnak még abban az esetben is, ha nemzetközi hitelezők csoportjainak („trojka”) tagjaként lépnek fel; |
| --- | --- |

23.

emlékeztet arra, hogy a Szerződések és az Európai Unió Alapjogi Chartája az uniós intézmények számára kötelező jogi erővel bírnak még abban az esetben is, ha nemzetközi hitelezők csoportjainak („trojka”) tagjaként lépnek fel;

| 24. | hangsúlyozza annak alapvető jelentőségét, hogy az uniós intézmények tiszteletben tartsák a Szerződéseket; megjegyzi, hogy a Bizottságnak az EU támogatottságának fokozása, valamint au EU legitimitásába vetett bizalom megerősítése érdekében segítséget kell nyújtania a tagállamok számára az uniós jogszabályok megfelelő alkalmazásában; bátorítja a Bizottságot, hogy hozza nyilvánosságra a tagállamok által az alkalmazási szakaszban felvetett aggályokat; hangsúlyozza, hogy az uniós jog alkalmazásának javításában alapvető fontosságú a nemzeti parlamentek támogatása a jogszabályok átültetése során, és ezért kéri a nemzeti parlamentekkel folytatott párbeszéd fokozását, beleértve azt is, amikor a szubszidiaritással kapcsolatos aggályokat fogalmaznak meg; hangsúlyozza a rendszeres utólagos értékelések kulcsfontosságú szerepét, valamint annak jelentőségét, hogy kikérjék a nemzeti parlamentek véleményét a jogszabályokkal kapcsolatos, esetlegesen előre nem látható aggályok vagy azok összetettségének kezelése tekintetében; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza annak alapvető jelentőségét, hogy az uniós intézmények tiszteletben tartsák a Szerződéseket; megjegyzi, hogy a Bizottságnak az EU támogatottságának fokozása, valamint au EU legitimitásába vetett bizalom megerősítése érdekében segítséget kell nyújtania a tagállamok számára az uniós jogszabályok megfelelő alkalmazásában; bátorítja a Bizottságot, hogy hozza nyilvánosságra a tagállamok által az alkalmazási szakaszban felvetett aggályokat; hangsúlyozza, hogy az uniós jog alkalmazásának javításában alapvető fontosságú a nemzeti parlamentek támogatása a jogszabályok átültetése során, és ezért kéri a nemzeti parlamentekkel folytatott párbeszéd fokozását, beleértve azt is, amikor a szubszidiaritással kapcsolatos aggályokat fogalmaznak meg; hangsúlyozza a rendszeres utólagos értékelések kulcsfontosságú szerepét, valamint annak jelentőségét, hogy kikérjék a nemzeti parlamentek véleményét a jogszabályokkal kapcsolatos, esetlegesen előre nem látható aggályok vagy azok összetettségének kezelése tekintetében;

| 25. | megjegyzi, hogy a Parlamenthez intézett petícióhoz való jog az uniós polgárság egyik alapvető pillére, az EUMSZ 227. cikkében foglaltak szerint; rámutat, hogy ez a jog szükséges, de mégsem elégséges eszközöket biztosít ahhoz, hogy a nyilvánosság nagyobb mértékben részt vegyen az EU döntéshozatali folyamatában, és fontos szerepet játszik az uniós jog tagállamok általi végrehajtásában mutatkozó lehetséges joghézagok és jogsértések azonosításában és értékelésében, valamint az uniós intézmények ezzel kapcsolatos tájékoztatásában; a fentiek fényében hangsúlyozza a Petíciós Bizottság alapvető szerepét az uniós polgárok, a Parlament, a Bizottság és a nemzeti parlamentek közötti hatékony összeköttetés terén; |
| --- | --- |

25.

megjegyzi, hogy a Parlamenthez intézett petícióhoz való jog az uniós polgárság egyik alapvető pillére, az EUMSZ 227. cikkében foglaltak szerint; rámutat, hogy ez a jog szükséges, de mégsem elégséges eszközöket biztosít ahhoz, hogy a nyilvánosság nagyobb mértékben részt vegyen az EU döntéshozatali folyamatában, és fontos szerepet játszik az uniós jog tagállamok általi végrehajtásában mutatkozó lehetséges joghézagok és jogsértések azonosításában és értékelésében, valamint az uniós intézmények ezzel kapcsolatos tájékoztatásában; a fentiek fényében hangsúlyozza a Petíciós Bizottság alapvető szerepét az uniós polgárok, a Parlament, a Bizottság és a nemzeti parlamentek közötti hatékony összeköttetés terén;

| 26. | örömmel veszi tudomásul, hogy a Bizottság elismeri a panaszt benyújtók fontos hozzájárulását az uniós jog megsértésének észleléséhez; |
| --- | --- |

26.

örömmel veszi tudomásul, hogy a Bizottság elismeri a panaszt benyújtók fontos hozzájárulását az uniós jog megsértésének észleléséhez;

| 27. | emlékeztet arra, hogy az uniós intézményeknek és különösen a Bizottságnak és a Tanácsnak teljes körűen alkalmazniuk kell az átláthatóság és a dokumentumokhoz való hozzáférés területére vonatkozó uniós jogszabályokat és ítélkezési gyakorlatot, és meg kell felelniük annak; ennek kapcsán felszólít az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférés tekintetében az 1049/2001/EK rendelet (4), valamint az Európai Unió Bírósága kapcsolódó ítéleteinek tényleges alkalmazására; |
| --- | --- |

27.

emlékeztet arra, hogy az uniós intézményeknek és különösen a Bizottságnak és a Tanácsnak teljes körűen alkalmazniuk kell az átláthatóság és a dokumentumokhoz való hozzáférés területére vonatkozó uniós jogszabályokat és ítélkezési gyakorlatot, és meg kell felelniük annak; ennek kapcsán felszólít az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférés tekintetében az 1049/2001/EK rendelet (4), valamint az Európai Unió Bírósága kapcsolódó ítéleteinek tényleges alkalmazására;

| 28. | hangsúlyozza, hogy az EU a jogállamiságon és az emberi jogok tiszteletben tartásán alapuló unió (az EUSZ 2. cikke), ismételten kijelenti, hogy a tagállami és az uniós intézmények tetteinek és mulasztásainak gondos átvilágítása rendkívüli fontossággal bír, kiemeli továbbá, hogy a Bizottság által állítólagosan már megoldott problémák tárgyában a Parlamenthez intézett petíciók és a Bizottsághoz benyújtott panaszok magas száma azt mutatja, hogy a polgárok egyre nagyobb figyelmet fordítanak az uniós jogszabályok jobb alkalmazásának szükségességére; felhívja a Bizottságot, hogy válaszoljon gyorsabban és világosan a polgárok által az uniós jogszabályok megsértése tárgyában felvetett észrevételekre; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy az EU a jogállamiságon és az emberi jogok tiszteletben tartásán alapuló unió (az EUSZ 2. cikke), ismételten kijelenti, hogy a tagállami és az uniós intézmények tetteinek és mulasztásainak gondos átvilágítása rendkívüli fontossággal bír, kiemeli továbbá, hogy a Bizottság által állítólagosan már megoldott problémák tárgyában a Parlamenthez intézett petíciók és a Bizottsághoz benyújtott panaszok magas száma azt mutatja, hogy a polgárok egyre nagyobb figyelmet fordítanak az uniós jogszabályok jobb alkalmazásának szükségességére; felhívja a Bizottságot, hogy válaszoljon gyorsabban és világosan a polgárok által az uniós jogszabályok megsértése tárgyában felvetett észrevételekre;

| 29. | megjegyzi, hogy 2013-ban a kötelezettségszegési ügyek nagy részét már azelőtt lezárták, hogy a Bíróság elé kerültek volna, így az összes ügy mindössze mintegy 6,6 %-a zárult bírósági ítélettel; elengedhetetlennek tartja ezért a tagállami intézkedések gondos nyomon követésének folytatását, figyelemmel arra, hogy egyes petíciók továbbra is olyan problémákra utalnak, amelyek az ügy lezárást követően is fennállnak; |
| --- | --- |

29.

megjegyzi, hogy 2013-ban a kötelezettségszegési ügyek nagy részét már azelőtt lezárták, hogy a Bíróság elé kerültek volna, így az összes ügy mindössze mintegy 6,6 %-a zárult bírósági ítélettel; elengedhetetlennek tartja ezért a tagállami intézkedések gondos nyomon követésének folytatását, figyelemmel arra, hogy egyes petíciók továbbra is olyan problémákra utalnak, amelyek az ügy lezárást követően is fennállnak;

| 30. | üdvözli, hogy a Bizottság egyre nagyobb jelentőséget tulajdonít a petícióknak mint olyan információk forrásának, amelyek mind a polgárok közigazgatási szervekkel, köztük az Európai Unióval kapcsolatos panaszaira, mind pedig az uniós jog tényleges végrehajtása során megvalósuló esetleges kötelezettségszegésekre vonatkoznak, amit az is tanúsít, hogy a két éves jelentés különleges figyelmet fordított a petíciókra; megjegyzi, hogy ezzel párhuzamosan növekedett a Petíciós Bizottság által a Bizottságnak tájékoztatáskérés céljából továbbított petíciók száma; sajnálja azonban, hogy a Bizottság számos petíció esetében késedelmesen ad választ, amikor véleményadásra kérik fel; |
| --- | --- |

30.

üdvözli, hogy a Bizottság egyre nagyobb jelentőséget tulajdonít a petícióknak mint olyan információk forrásának, amelyek mind a polgárok közigazgatási szervekkel, köztük az Európai Unióval kapcsolatos panaszaira, mind pedig az uniós jog tényleges végrehajtása során megvalósuló esetleges kötelezettségszegésekre vonatkoznak, amit az is tanúsít, hogy a két éves jelentés különleges figyelmet fordított a petíciókra; megjegyzi, hogy ezzel párhuzamosan növekedett a Petíciós Bizottság által a Bizottságnak tájékoztatáskérés céljából továbbított petíciók száma; sajnálja azonban, hogy a Bizottság számos petíció esetében késedelmesen ad választ, amikor véleményadásra kérik fel;

| 31. | megjegyzi azt is, hogy építő párbeszédre van szükség a tagállamokkal a Petíciós Bizottság keretében, és kéri a vonatkozó petíciók kapcsán érintett tagállamokat, hogy küldjenek képviselőket, hogy felszólalhassanak a bizottság ülésein; |
| --- | --- |

31.

megjegyzi azt is, hogy építő párbeszédre van szükség a tagállamokkal a Petíciós Bizottság keretében, és kéri a vonatkozó petíciók kapcsán érintett tagállamokat, hogy küldjenek képviselőket, hogy felszólalhassanak a bizottság ülésein;

| 32. | rámutat arra, hogy az uniós polgárok, illetve a tagállamok lakosai által benyújtott petíciók az uniós jog megsértésének eseteiről számolnak be, különösen az alapjogok, a belügyek, az igazságszolgáltatás, a belső piac, az egészségügy, a fogyasztóvédelem, a közlekedés, az adózás, a mezőgazdaság és vidékfejlesztés, valamint a környezetvédelem területén; úgy véli, a petíciók azt mutatják, hogy még mindig gyakori és széles körben elterjedt az uniós jog hiányos átültetése vagy megfelelő érvényesítésének hiánya, ami gyakorlatilag az uniós jog helytelen alkalmazáshoz vezet; hangsúlyozza, hogy ez a helyzet a tagállamok részéről fokozott erőfeszítéseket és a Bizottság részéről folyamatos ellenőrzést tesz szükségessé; különösen kiemeli, hogy nagy számban nyújtottak be a fogyatékossággal élőkkel szemben alkalmazott diszkriminációval és akadályokkal kapcsolatos petíciókat; |
| --- | --- |

32.

rámutat arra, hogy az uniós polgárok, illetve a tagállamok lakosai által benyújtott petíciók az uniós jog megsértésének eseteiről számolnak be, különösen az alapjogok, a belügyek, az igazságszolgáltatás, a belső piac, az egészségügy, a fogyasztóvédelem, a közlekedés, az adózás, a mezőgazdaság és vidékfejlesztés, valamint a környezetvédelem területén; úgy véli, a petíciók azt mutatják, hogy még mindig gyakori és széles körben elterjedt az uniós jog hiányos átültetése vagy megfelelő érvényesítésének hiánya, ami gyakorlatilag az uniós jog helytelen alkalmazáshoz vezet; hangsúlyozza, hogy ez a helyzet a tagállamok részéről fokozott erőfeszítéseket és a Bizottság részéről folyamatos ellenőrzést tesz szükségessé; különösen kiemeli, hogy nagy számban nyújtottak be a fogyatékossággal élőkkel szemben alkalmazott diszkriminációval és akadályokkal kapcsolatos petíciókat;

| 33. | rámutat, hogy egyes országokkal és régiókkal – amelyek vonakodnak megadni a kért dokumentumokat vagy tájékoztatást – továbbra is nehéz a párbeszéd; |
| --- | --- |

33.

rámutat, hogy egyes országokkal és régiókkal – amelyek vonakodnak megadni a kért dokumentumokat vagy tájékoztatást – továbbra is nehéz a párbeszéd;

| 34. | üdvözli a Bizottság szervezeti egységeinek kötelezettségvállalását a Petíciós Bizottsággal való információcsere megerősítése iránt, és ismételten hangot ad az alábbiakra vonatkozó kéréseinek:






  a) | a két fél közötti kommunikáció javítása, különösen a Bizottság által megindított kötelezettségszegési eljárások és azok állása tekintetében, az EU Pilot eljárást is beleértve, biztosítandó, hogy a Parlamentet teljes körűen tájékoztassák, jogalkotó munkájának folyamatos javítása céljából, |
| --- | --- | --- |

34.

üdvözli a Bizottság szervezeti egységeinek kötelezettségvállalását a Petíciós Bizottsággal való információcsere megerősítése iránt, és ismételten hangot ad az alábbiakra vonatkozó kéréseinek:

a)

a két fél közötti kommunikáció javítása, különösen a Bizottság által megindított kötelezettségszegési eljárások és azok állása tekintetében, az EU Pilot eljárást is beleértve, biztosítandó, hogy a Parlamentet teljes körűen tájékoztassák, jogalkotó munkájának folyamatos javítása céljából,

| b) | erőfeszítések a Bizottság részéről a Petíciós Bizottság ésszerű időn belüli, minden esetleges fontos részletre kiterjedő tájékoztatása iránt a vizsgálati és kötelezettségszegési eljárásokhoz kapcsolódó petíciókkal összefüggésben, lehetővé téve ezáltal a Petíciós Bizottság számára, hogy hatékonyabban válaszoljon a polgárok kéréseire, |
| --- | --- |

b)

erőfeszítések a Bizottság részéről a Petíciós Bizottság ésszerű időn belüli, minden esetleges fontos részletre kiterjedő tájékoztatása iránt a vizsgálati és kötelezettségszegési eljárásokhoz kapcsolódó petíciókkal összefüggésben, lehetővé téve ezáltal a Petíciós Bizottság számára, hogy hatékonyabban válaszoljon a polgárok kéréseire,

| c) | a Bizottság beleegyezése, hogy közleményeinek készítése és a jogszabályok módosításának előkészítése során figyelembe veszi a Petíciós Bizottság jelentéseit és különösen az azokban foglalt megállapításokat és ajánlásokat; |
| --- | --- |

c)

a Bizottság beleegyezése, hogy közleményeinek készítése és a jogszabályok módosításának előkészítése során figyelembe veszi a Petíciós Bizottság jelentéseit és különösen az azokban foglalt megállapításokat és ajánlásokat;

| 35. | fájlalja, hogy a Parlament, az európai polgárokat közvetlenül képviselő, immár teljes körű társjogalkotó, amely a panasztételi eljárásokban egyre közvetlenebb módon – különösen a parlamenti kérdések és a Petíciós Bizottság tevékenysége révén – vesz részt, az uniós jogszabályok végrehajtásáról nem kap automatikusan átlátható és időszerű tájékoztatást, annak ellenére, hogy ezen információk alapvetően fontosak nem csupán a hozzáférhetőség és a jogbiztonság európai polgárokat szolgáló fokozásának módjaként, hanem az e jogszabályok jobbítását célzó módosítások elfogadása szempontjából is; úgy véli, hogy az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek közötti kommunikáció javítása hathatós lépést jelenthet e tekintetben; hatékonyabb és eredményesebb együttműködést szorgalmaz az uniós intézmények között, és elvárja, hogy a Bizottság jóhiszeműen alkalmazza a Parlamenttel fenntartott kapcsolatokról szóló felülvizsgált keretmegállapodás azon záradékát, amelyben vállalja, hogy „a felszólító levéltől kezdődően összefoglaló információt bocsát a Parlament rendelkezésére valamennyi jogsértési eljárásra vonatkozóan, beleértve esetenként a Parlament kérésére a jogsértési eljáráshoz kapcsolódó kérdéseket”; |
| --- | --- |

35.

fájlalja, hogy a Parlament, az európai polgárokat közvetlenül képviselő, immár teljes körű társjogalkotó, amely a panasztételi eljárásokban egyre közvetlenebb módon – különösen a parlamenti kérdések és a Petíciós Bizottság tevékenysége révén – vesz részt, az uniós jogszabályok végrehajtásáról nem kap automatikusan átlátható és időszerű tájékoztatást, annak ellenére, hogy ezen információk alapvetően fontosak nem csupán a hozzáférhetőség és a jogbiztonság európai polgárokat szolgáló fokozásának módjaként, hanem az e jogszabályok jobbítását célzó módosítások elfogadása szempontjából is; úgy véli, hogy az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek közötti kommunikáció javítása hathatós lépést jelenthet e tekintetben; hatékonyabb és eredményesebb együttműködést szorgalmaz az uniós intézmények között, és elvárja, hogy a Bizottság jóhiszeműen alkalmazza a Parlamenttel fenntartott kapcsolatokról szóló felülvizsgált keretmegállapodás azon záradékát, amelyben vállalja, hogy „a felszólító levéltől kezdődően összefoglaló információt bocsát a Parlament rendelkezésére valamennyi jogsértési eljárásra vonatkozóan, beleértve esetenként a Parlament kérésére a jogsértési eljáráshoz kapcsolódó kérdéseket”;

| 36. | kéri, hogy a Parlament illetékes főigazgatóságain (IPOL, EXPO és Kutatási Főigazgatóság) belül hozzanak létre a Parlament által együttdöntéssel, illetve a rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott főbb európai jogszabályok utólagos hatásainak vizsgálatával foglalkozó, a nemzeti parlamentekkel való együttműködést is magában foglaló önálló rendszert; |
| --- | --- |

36.

kéri, hogy a Parlament illetékes főigazgatóságain (IPOL, EXPO és Kutatási Főigazgatóság) belül hozzanak létre a Parlament által együttdöntéssel, illetve a rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott főbb európai jogszabályok utólagos hatásainak vizsgálatával foglalkozó, a nemzeti parlamentekkel való együttműködést is magában foglaló önálló rendszert;

| 37. | megjegyzi, hogy a Bíróság hangsúlyozta, hogy „a nemzeti intézmények által okozott kár [...] kizárólag az említett intézmények felelősségét vonja maga után, és kizárólag a nemzeti bíróságok rendelkeznek joghatósággal e kár megtérítésének elrendelésére” (5); hangsúlyozza ezért, hogy fontos megerősíteni a nemzeti szinten rendelkezésre álló jogorvoslati lehetőségeket, ami lehetővé tenné a panaszosok számára, hogy közvetlenebbül és személyesebben érvényesítsék jogaikat; |
| --- | --- |

37.

megjegyzi, hogy a Bíróság hangsúlyozta, hogy „a nemzeti intézmények által okozott kár [...] kizárólag az említett intézmények felelősségét vonja maga után, és kizárólag a nemzeti bíróságok rendelkeznek joghatósággal e kár megtérítésének elrendelésére” (5); hangsúlyozza ezért, hogy fontos megerősíteni a nemzeti szinten rendelkezésre álló jogorvoslati lehetőségeket, ami lehetővé tenné a panaszosok számára, hogy közvetlenebbül és személyesebben érvényesítsék jogaikat;

| 38. | megjegyzi, hogy az igazságügy területén a legtöbb állampolgári panasz a mozgás szabadságával és a személyes adatok védelmével kapcsolatos; hangsúlyozza, hogy a mozgás szabadsága az Európai Unió működéséről szóló szerződésben rögzített négy uniós alapjog egyike, és minden európai polgárt megillet; megismétli, hogy az Európai Unió egyik alapjogaként biztosítani és védelmezni kell az uniós polgárok azon jogát, hogy más tagállamokban szabadon mozogjanak, letelepedjenek és munkát vállaljanak; |
| --- | --- |

38.

megjegyzi, hogy az igazságügy területén a legtöbb állampolgári panasz a mozgás szabadságával és a személyes adatok védelmével kapcsolatos; hangsúlyozza, hogy a mozgás szabadsága az Európai Unió működéséről szóló szerződésben rögzített négy uniós alapjog egyike, és minden európai polgárt megillet; megismétli, hogy az Európai Unió egyik alapjogaként biztosítani és védelmezni kell az uniós polgárok azon jogát, hogy más tagállamokban szabadon mozogjanak, letelepedjenek és munkát vállaljanak;

| 39. | hangsúlyozza, hogy a közös európai menekültügyi rendszer nemzeti jogba való teljes körű átültetése és tényleges végrehajtása abszolút prioritást élvez; felszólítja a tagállamokat, hogy tegyenek meg minden erőfeszítést az új menekültügyi csomag helyes, időszerű és teljes körű átültetése érdekében; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza, hogy a közös európai menekültügyi rendszer nemzeti jogba való teljes körű átültetése és tényleges végrehajtása abszolút prioritást élvez; felszólítja a tagállamokat, hogy tegyenek meg minden erőfeszítést az új menekültügyi csomag helyes, időszerű és teljes körű átültetése érdekében;

| 40. | megjegyzi, hogy a belügyek területén 2012-ben 22, 2013-ban pedig 44 kötelezettségszegési eljárás volt folyamatban; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy 2013-ban a késedelmes átültetéssel kapcsolatos kötelezettségszegési ügyek többsége az emberkereskedelem megelőzéséről és az ellene folytatott küzdelemről szóló 2011/36/EU irányelv késedelmes átültetése miatt indult; megjegyzi, hogy a menekültügy továbbra is olyan terület, amellyel kapcsolatban nagyszámú panasz érkezik; |
| --- | --- |

40.

megjegyzi, hogy a belügyek területén 2012-ben 22, 2013-ban pedig 44 kötelezettségszegési eljárás volt folyamatban; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy 2013-ban a késedelmes átültetéssel kapcsolatos kötelezettségszegési ügyek többsége az emberkereskedelem megelőzéséről és az ellene folytatott küzdelemről szóló 2011/36/EU irányelv késedelmes átültetése miatt indult; megjegyzi, hogy a menekültügy továbbra is olyan terület, amellyel kapcsolatban nagyszámú panasz érkezik;

| 41. | megjegyzi, hogy az igazságügy területén 2012-ben 61, 2013-ban pedig 67 kötelezettségszegési eljárás volt folyamatban; rámutat arra, hogy az ügyek többsége az állampolgársággal és a személyek szabad mozgásával volt kapcsolatos; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a késedelmes átültetés miatti kötelezettségszegési eljárások többsége a büntetőeljárás során igénybe vehető tolmácsoláshoz és fordításhoz való jogról szóló 2010/64/EU irányelv késedelmes átültetése miatt indult; aggodalmát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy 2013-ban jelentősen megnövekedett az igazságügy területére vonatkozó panaszok száma; |
| --- | --- |

41.

megjegyzi, hogy az igazságügy területén 2012-ben 61, 2013-ban pedig 67 kötelezettségszegési eljárás volt folyamatban; rámutat arra, hogy az ügyek többsége az állampolgársággal és a személyek szabad mozgásával volt kapcsolatos; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a késedelmes átültetés miatti kötelezettségszegési eljárások többsége a büntetőeljárás során igénybe vehető tolmácsoláshoz és fordításhoz való jogról szóló 2010/64/EU irányelv késedelmes átültetése miatt indult; aggodalmát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy 2013-ban jelentősen megnövekedett az igazságügy területére vonatkozó panaszok száma;

| 42. | üdvözli, hogy az elmúlt években jelentős előrelépés történt a gyanúsítottak vagy vádlottak védelemhez való jogának megerősítése terén az Unióban; hangsúlyozza a büntetőeljárásokban a gyanúsítottak vagy vádlottak eljárási jogainak megerősítését célzó tanácsi ütemtervben rögzített intézkedések időszerű, teljes körű és helyes átültetésének kritikus jelentőségét; rámutat arra, hogy ezek az intézkedések döntő fontosságúak a büntetőügyekben folytatott uniós igazságügyi együttműködés megfelelő működése szempontjából; |
| --- | --- |

42.

üdvözli, hogy az elmúlt években jelentős előrelépés történt a gyanúsítottak vagy vádlottak védelemhez való jogának megerősítése terén az Unióban; hangsúlyozza a büntetőeljárásokban a gyanúsítottak vagy vádlottak eljárási jogainak megerősítését célzó tanácsi ütemtervben rögzített intézkedések időszerű, teljes körű és helyes átültetésének kritikus jelentőségét; rámutat arra, hogy ezek az intézkedések döntő fontosságúak a büntetőügyekben folytatott uniós igazságügyi együttműködés megfelelő működése szempontjából;

| 43. | hangsúlyozza, hogy az emberkereskedelem súlyos bűncselekmény, és az emberi jogok és az emberi méltóság olyan súlyos megsértését jelenti, amelyet az Unió nem tűrhet el; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Unióba becsempészett, illetve onnan kicsempészett emberek száma növekszik; rámutat arra, hogy bár a jogi keretrendszer megfelelő, annak a tagállamok általi tényleges végrehajtása még mindig nem kielégítő; hangsúlyozza, hogy a Földközi-tenger térségében kialakult helyzet fokozza az emberkereskedelem kockázatát, és felhívja a tagállamokat, hogy lépjenek fel rendkívül szigorúan e bűncselekmények elkövetőivel szemben és a lehető leghatékonyabban védjék meg az áldozatokat; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy az emberkereskedelem súlyos bűncselekmény, és az emberi jogok és az emberi méltóság olyan súlyos megsértését jelenti, amelyet az Unió nem tűrhet el; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Unióba becsempészett, illetve onnan kicsempészett emberek száma növekszik; rámutat arra, hogy bár a jogi keretrendszer megfelelő, annak a tagállamok általi tényleges végrehajtása még mindig nem kielégítő; hangsúlyozza, hogy a Földközi-tenger térségében kialakult helyzet fokozza az emberkereskedelem kockázatát, és felhívja a tagállamokat, hogy lépjenek fel rendkívül szigorúan e bűncselekmények elkövetőivel szemben és a lehető leghatékonyabban védjék meg az áldozatokat;

| 44. | emlékeztet arra, hogy a Lisszaboni Szerződés 36. jegyzőkönyvében előírt átmeneti időszak 2014. december 1-jén lejárt; hangsúlyozza, hogy az átmeneti időszak lejártát követően részletesen értékelni kell a korábbi harmadik pillérhez tartozó intézkedéseket és azoknak a tagállamok nemzeti joga általi végrehajtását; rámutat arra, hogy 2015 áprilisáig a Parlamentet nem tájékoztatták az igazságügyi és rendőrségi együttműködés területére vonatkozó Lisszabon előtti jogi eszközök jelenlegi helyzetéről az egyes tagállamok tekintetében; felszólítja a Bizottságot, hogy tartsa be a lojális együttműködés elvét és a lehető leghamarabb bocsássa ezeket az információkat a Parlament rendelkezésére; |
| --- | --- |

44.

emlékeztet arra, hogy a Lisszaboni Szerződés 36. jegyzőkönyvében előírt átmeneti időszak 2014. december 1-jén lejárt; hangsúlyozza, hogy az átmeneti időszak lejártát követően részletesen értékelni kell a korábbi harmadik pillérhez tartozó intézkedéseket és azoknak a tagállamok nemzeti joga általi végrehajtását; rámutat arra, hogy 2015 áprilisáig a Parlamentet nem tájékoztatták az igazságügyi és rendőrségi együttműködés területére vonatkozó Lisszabon előtti jogi eszközök jelenlegi helyzetéről az egyes tagállamok tekintetében; felszólítja a Bizottságot, hogy tartsa be a lojális együttműködés elvét és a lehető leghamarabb bocsássa ezeket az információkat a Parlament rendelkezésére;

| 45. | emlékeztet arra, hogy az Európai Tanács 2014. júniusi következtetéseiben a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében az elkövetkező öt év legfontosabb prioritásaként határozta meg a hatályos jogi eszközök és szakpolitikai intézkedések következetes átültetését, tényleges végrehajtását és egységes szerkezetbe foglalását; kéri a Bizottságot, hogy helyezzen nagyobb hangsúlyt az uniós jog tagállamok általi konkrét végrehajtásának felügyeletére és biztosítására; véleménye szerint ezt politikai prioritásként kell kezelni, tekintettel az uniós szinten elfogadott politikák és az azok nemzeti szintű végrehajtása közötti, gyakorta megfigyelhető jelentős eltérésre; arra buzdítja a nemzeti parlamenteket, hogy vállaljanak nagyobb szerepet az európai vitákban és az uniós jog alkalmazásának ellenőrzésében, különösen a belügyek területén; |
| --- | --- |

45.

emlékeztet arra, hogy az Európai Tanács 2014. júniusi következtetéseiben a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében az elkövetkező öt év legfontosabb prioritásaként határozta meg a hatályos jogi eszközök és szakpolitikai intézkedések következetes átültetését, tényleges végrehajtását és egységes szerkezetbe foglalását; kéri a Bizottságot, hogy helyezzen nagyobb hangsúlyt az uniós jog tagállamok általi konkrét végrehajtásának felügyeletére és biztosítására; véleménye szerint ezt politikai prioritásként kell kezelni, tekintettel az uniós szinten elfogadott politikák és az azok nemzeti szintű végrehajtása közötti, gyakorta megfigyelhető jelentős eltérésre; arra buzdítja a nemzeti parlamenteket, hogy vállaljanak nagyobb szerepet az európai vitákban és az uniós jog alkalmazásának ellenőrzésében, különösen a belügyek területén;

| 46. | hangsúlyozza, hogy az Európai Parlament a kihalás fenyegette európai nyelvekről és az Európai Unión belüli nyelvi sokféleségről szóló 2013. szeptember 11-i állásfoglalásában (6) a Bizottság figyelmébe ajánlotta, hogy egyes tagállamok és régiók politikáikkal veszélyeztetik bizonyos nyelvek túlélését határaikon belül (jóllehet e nyelvek európai szinten nincsenek veszélyben), és felhívta a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a veszélyeztetett nyelveket célzó projekteket hátráltató, az érintett nyelvi közösségek kis méretéből fakadó adminisztratív és jogalkotási akadályokat; felhívja ennek kapcsán a Bizottságot, hogy az uniós jog alkalmazásának értékelése során alaposan tanulmányozza a kisebbségekhez tartozó személyek jogainak érvényesülését; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza, hogy az Európai Parlament a kihalás fenyegette európai nyelvekről és az Európai Unión belüli nyelvi sokféleségről szóló 2013. szeptember 11-i állásfoglalásában (6) a Bizottság figyelmébe ajánlotta, hogy egyes tagállamok és régiók politikáikkal veszélyeztetik bizonyos nyelvek túlélését határaikon belül (jóllehet e nyelvek európai szinten nincsenek veszélyben), és felhívta a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a veszélyeztetett nyelveket célzó projekteket hátráltató, az érintett nyelvi közösségek kis méretéből fakadó adminisztratív és jogalkotási akadályokat; felhívja ennek kapcsán a Bizottságot, hogy az uniós jog alkalmazásának értékelése során alaposan tanulmányozza a kisebbségekhez tartozó személyek jogainak érvényesülését;

| 47. | hangsúlyozza, hogy nemcsak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséggel kapcsolatban, hanem más szakpolitikai területeken is javítani kell a polgárok hozzáférését az uniós jog alkalmazásával kapcsolatos információkhoz és dokumentumokhoz; kéri a Bizottságot, hogy határozza meg az ennek megvalósítására szolgáló legmegfelelőbb módokat, az átláthatóság növelése érdekében használja ki a meglévő kommunikációs eszközöket, valamint gondoskodjon az uniós jog alkalmazására vonatkozó információk és dokumentumok megfelelő hozzáférhetőségéről; felhívja a Bizottságot, hogy javasoljon jogilag kötelező eszközt a polgárok panaszainak kezelésére vonatkozó adminisztratív eljárás tekintetében; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza, hogy nemcsak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséggel kapcsolatban, hanem más szakpolitikai területeken is javítani kell a polgárok hozzáférését az uniós jog alkalmazásával kapcsolatos információkhoz és dokumentumokhoz; kéri a Bizottságot, hogy határozza meg az ennek megvalósítására szolgáló legmegfelelőbb módokat, az átláthatóság növelése érdekében használja ki a meglévő kommunikációs eszközöket, valamint gondoskodjon az uniós jog alkalmazására vonatkozó információk és dokumentumok megfelelő hozzáférhetőségéről; felhívja a Bizottságot, hogy javasoljon jogilag kötelező eszközt a polgárok panaszainak kezelésére vonatkozó adminisztratív eljárás tekintetében;

| 48. | emlékeztet arra, hogy a tagállamok eltérő jogrendszereinek és hagyományainak tiszteletben tartására alapozott valódi európai igazságügyi térség zökkenőmentes működése alapvető fontosságú az EU számára, és hogy az uniós jogszabályok teljes körű, helyes és időben történő végrehajtása e cél elérésének előfeltétele; |
| --- | --- |

48.

emlékeztet arra, hogy a tagállamok eltérő jogrendszereinek és hagyományainak tiszteletben tartására alapozott valódi európai igazságügyi térség zökkenőmentes működése alapvető fontosságú az EU számára, és hogy az uniós jogszabályok teljes körű, helyes és időben történő végrehajtása e cél elérésének előfeltétele;

| 49. | hangsúlyozza, hogy a végrehajtás javítása a hetedik környezetvédelmi cselekvési program egyik prioritása; |
| --- | --- |

49.

hangsúlyozza, hogy a végrehajtás javítása a hetedik környezetvédelmi cselekvési program egyik prioritása;

| 50. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az uniós környezetvédelmi és egészségügyi jogszabályokat a tagállamok továbbra is számos esetben késedelmesen vagy helytelenül ültetik át, illetve nem megfelelően alkalmazzák; megjegyzi, hogy a Bizottságnak az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló 31. éves jelentése azt mutatja, hogy 2013-ban a kötelezettségszegési eljárások legnagyobb csoportja a környezetvédelemmel volt kapcsolatos; emlékeztet arra, hogy a környezetvédelmi politika végrehajtásának elmaradásával kapcsolatos költségek – többek között a kötelezettségszegési eljárások költségei – magasak, a becslések szerint évente mintegy 50 milliárd eurót tesznek ki (COWI és mások, 2011.); hangsúlyozza továbbá, hogy a környezetvédelmi politika végrehajtása számos olyan társadalmi és gazdasági előnnyel járna, amelyeket a költség-haszon elemzések nem minden esetben tartalmaznak; |
| --- | --- |

50.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az uniós környezetvédelmi és egészségügyi jogszabályokat a tagállamok továbbra is számos esetben késedelmesen vagy helytelenül ültetik át, illetve nem megfelelően alkalmazzák; megjegyzi, hogy a Bizottságnak az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló 31. éves jelentése azt mutatja, hogy 2013-ban a kötelezettségszegési eljárások legnagyobb csoportja a környezetvédelemmel volt kapcsolatos; emlékeztet arra, hogy a környezetvédelmi politika végrehajtásának elmaradásával kapcsolatos költségek – többek között a kötelezettségszegési eljárások költségei – magasak, a becslések szerint évente mintegy 50 milliárd eurót tesznek ki (COWI és mások, 2011.); hangsúlyozza továbbá, hogy a környezetvédelmi politika végrehajtása számos olyan társadalmi és gazdasági előnnyel járna, amelyeket a költség-haszon elemzések nem minden esetben tartalmaznak;

| 51. | felhívja a Bizottságot, hogy legyen szigorúbb az uniós környezetvédelmi jogszabályok alkalmazásával kapcsolatban, valamint gyorsabban és hatékonyan vizsgálja ki a környezetszennyezéssel kapcsolatos kötelezettségszegéseket; |
| --- | --- |

51.

felhívja a Bizottságot, hogy legyen szigorúbb az uniós környezetvédelmi jogszabályok alkalmazásával kapcsolatban, valamint gyorsabban és hatékonyan vizsgálja ki a környezetszennyezéssel kapcsolatos kötelezettségszegéseket;

| 52. | felhívja a Bizottságot, hogy lépjen fel határozottabban a környezetvédelmi irányelvek késedelmes átültetésével szemben, és éljen gyakrabban a kényszerítő bírság eszközével; |
| --- | --- |

52.

felhívja a Bizottságot, hogy lépjen fel határozottabban a környezetvédelmi irányelvek késedelmes átültetésével szemben, és éljen gyakrabban a kényszerítő bírság eszközével;

| 53. | felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson be új javaslatot az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésről a környezetvédelmi kérdésekben, illetve egy környezetvédelmi ellenőrzésekről szóló javaslatot, lehetőség szerint a bürokrácia és az adminisztratív költségek növelése nélkül; |
| --- | --- |

53.

felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson be új javaslatot az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésről a környezetvédelmi kérdésekben, illetve egy környezetvédelmi ellenőrzésekről szóló javaslatot, lehetőség szerint a bürokrácia és az adminisztratív költségek növelése nélkül;

| 54. | hangsúlyozza, hogy fenn kell tartani a környezetvédelem magas szintjét, és óva int attól, hogy a kötelezettségszegések magas számából az következzen, hogy csökkenteni kell a környezetvédelmi jogszabályok ambíciójának szintjét; |
| --- | --- |

54.

hangsúlyozza, hogy fenn kell tartani a környezetvédelem magas szintjét, és óva int attól, hogy a kötelezettségszegések magas számából az következzen, hogy csökkenteni kell a környezetvédelmi jogszabályok ambíciójának szintjét;

| 55. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a célravezető és hatásos szabályozás programra (REFIT) vonatkozó bizottsági kommunikációs politika eltúlozza a környezetvédelmi és egészségügyi jogszabályok végrehajtásával kapcsolatos nehézségeket; hangsúlyozza, hogy a környezetvédelmi, élelmiszer-biztonsági és egészségügyi normákat a REFIT program keretében nem szabad aláásni; elismeri a szabályozás javításának szükségességét, és úgy véli, hogy a szabályozás egyszerűsítésének többek között a végrehajtás során tapasztalt problémákat kell kezelnie; úgy véli, hogy a REFIT-nek a lehető legkevésbé megterhelő módon kell eredményeket biztosítania a polgárok és a vállalkozások számára; |
| --- | --- |

55.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a célravezető és hatásos szabályozás programra (REFIT) vonatkozó bizottsági kommunikációs politika eltúlozza a környezetvédelmi és egészségügyi jogszabályok végrehajtásával kapcsolatos nehézségeket; hangsúlyozza, hogy a környezetvédelmi, élelmiszer-biztonsági és egészségügyi normákat a REFIT program keretében nem szabad aláásni; elismeri a szabályozás javításának szükségességét, és úgy véli, hogy a szabályozás egyszerűsítésének többek között a végrehajtás során tapasztalt problémákat kell kezelnie; úgy véli, hogy a REFIT-nek a lehető legkevésbé megterhelő módon kell eredményeket biztosítania a polgárok és a vállalkozások számára;

| 56. | üdvözli azt az új gyakorlatot, amelynek értelmében a Bizottság indokolt esetben arra kérheti a tagállamokat, hogy a részére az átültetést célzó intézkedésekről küldött értesítéshez magyarázó dokumentumokat csatoljanak; megismétli ugyanakkor azon kérését, hogy az irányelvek átültetésére vonatkozóan alkalmazzák a kötelező megfelelési táblázatokat, amelyeket valamennyi uniós nyelven nyilvánosan elérhetővé kell tenni, és fájlalja, hogy a REFIT a Bizottság egyoldalú határozatának eredményeként, a valódi szociális és parlamenti párbeszédet nélkülözve jött létre; |
| --- | --- |

56.

üdvözli azt az új gyakorlatot, amelynek értelmében a Bizottság indokolt esetben arra kérheti a tagállamokat, hogy a részére az átültetést célzó intézkedésekről küldött értesítéshez magyarázó dokumentumokat csatoljanak; megismétli ugyanakkor azon kérését, hogy az irányelvek átültetésére vonatkozóan alkalmazzák a kötelező megfelelési táblázatokat, amelyeket valamennyi uniós nyelven nyilvánosan elérhetővé kell tenni, és fájlalja, hogy a REFIT a Bizottság egyoldalú határozatának eredményeként, a valódi szociális és parlamenti párbeszédet nélkülözve jött létre;

| 57. | rámutat, hogy a REFIT kapcsán a Bizottságnak meg kell könnyítenie a célravezető szabályozásról az állampolgárokkal, tagállamokkal, vállalkozásokkal és általában a civil társadalommal folytatott párbeszédet annak biztosítása érdekében, hogy megőrizzék az uniós jog minőségét és szociális szempontjait, és hogy az egyik elgondolás követése ne a másik kárára történjen; |
| --- | --- |

57.

rámutat, hogy a REFIT kapcsán a Bizottságnak meg kell könnyítenie a célravezető szabályozásról az állampolgárokkal, tagállamokkal, vállalkozásokkal és általában a civil társadalommal folytatott párbeszédet annak biztosítása érdekében, hogy megőrizzék az uniós jog minőségét és szociális szempontjait, és hogy az egyik elgondolás követése ne a másik kárára történjen;

| 58. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

58.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 304., 2010.11.20., 47. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0051.

(3)  „C” Tematikus Főosztály: Állampolgári Jogi és Alkotmányügyi Tematikus Főosztály, az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság számára (2015).

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1049/2001/EK rendelete (2001. május 30.) az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.).

(5)  Lásd a C-175/84. sz. ügyben hozott ítéletet.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0350.

---

2015. szeptember 16., szerda

| 22.9.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/254 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/254

---

P8_TA(2015)0323

A Bizottság 2016. évi munkaprogramjának előkészítése

Az Európai Parlament 2015. szeptember 16-i állásfoglalása a Bizottság 2016. évi munkaprogramjáról (2015/2729(RSP))

(2017/C 316/29)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel „A Bizottság 2015. évi munkaprogramja – Új kezdet” című bizottsági közleményre (COM(2014)0910) és annak 1–4. mellékleteire, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A Bizottság 2015. évi munkaprogramja – Új kezdet” című bizottsági közleményre (COM(2014)0910) és annak 1–4. mellékleteire,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 37. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 37. cikkének (3) bekezdésére,

| A. | mivel Európának egyértelmű jövőképpel, határozott irányválasztással, vezető szereppel, ambícióval és bátorsággal kell választ adnia a belső és a külső kihívásokra, és be kell bizonyítania, hogy képes megfelelni polgáraink elvárásainak, képes távlatokat felmutatni számukra és megteremteni a bizalmat azáltal, hogy az Uniót valóban demokratikus unióvá, parlamenti demokráciává és egy olyan fórummá teszi, amelyben a polgárok irányíthatják és alakíthatják földrészüket annak érdekében, hogy megőrizzék és stabilizálják életszínvonalukat; |
| --- | --- |

A.

mivel Európának egyértelmű jövőképpel, határozott irányválasztással, vezető szereppel, ambícióval és bátorsággal kell választ adnia a belső és a külső kihívásokra, és be kell bizonyítania, hogy képes megfelelni polgáraink elvárásainak, képes távlatokat felmutatni számukra és megteremteni a bizalmat azáltal, hogy az Uniót valóban demokratikus unióvá, parlamenti demokráciává és egy olyan fórummá teszi, amelyben a polgárok irányíthatják és alakíthatják földrészüket annak érdekében, hogy megőrizzék és stabilizálják életszínvonalukat;

| B. | mivel az Európa 2020 stratégia továbbra is megfelelő alapot jelent Európában az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés megvalósításához, és annak célkitűzéseit várhatóan 2015 végéig megerősítik, de a végrehajtási eszközeit naprakésszé kell tenni és meg kell erősíteni; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európa 2020 stratégia továbbra is megfelelő alapot jelent Európában az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés megvalósításához, és annak célkitűzéseit várhatóan 2015 végéig megerősítik, de a végrehajtási eszközeit naprakésszé kell tenni és meg kell erősíteni;

| C. | mivel a Bizottság jövőbeli munkaprogramjainak foglalkozniuk kell a 21. század meghatározó kihívásaival, így például az éghajlatváltozással, az energiafüggetlenséggel, az erőforrás-hatékonysággal, a digitális társadalom felé történő átmenettel, a világpiaci versennyel, a nemek közötti egyenlőséggel és a növekvő egyenlőtlenséggel, figyelembe véve ugyanakkor az európai fellépés hiányából fakadó költségeket is; |
| --- | --- |

C.

mivel a Bizottság jövőbeli munkaprogramjainak foglalkozniuk kell a 21. század meghatározó kihívásaival, így például az éghajlatváltozással, az energiafüggetlenséggel, az erőforrás-hatékonysággal, a digitális társadalom felé történő átmenettel, a világpiaci versennyel, a nemek közötti egyenlőséggel és a növekvő egyenlőtlenséggel, figyelembe véve ugyanakkor az európai fellépés hiányából fakadó költségeket is;

| D. | mivel Európa versenyképességének a globális gazdaságon belüli csökkenése, a nagyarányú munkanélküliség, a demográfiai változások és különösen a népesség fokozódó elöregedése példa nélküli kihívások elé állítják az Uniót; mivel csak a helyes makrogazdasági politikát folytató versenyképes gazdaságok lesznek képesek munkahelyeket létrehozni, polgáraik életszínvonalát emelni és megteremteni azt a jólétet, amely finanszírozza a jövőbe történő beruházásokat és biztosítja a közszolgáltatásokat; mivel a szabad és tisztességes verseny előmozdítására megerősített hangsúlyt kell fektetni az európai gazdaság ambiciózus minőségimunkahely-teremtési, növekedési, beruházási és globális versenyképességi célkitűzéseinek eléréséhez, különösen annak fényében, hogy a világ legtöbb régiója gyorsabb növekedést tud felmutatni, termelékenységük és innovációjuk színvonala pedig növekszik; |
| --- | --- |

D.

mivel Európa versenyképességének a globális gazdaságon belüli csökkenése, a nagyarányú munkanélküliség, a demográfiai változások és különösen a népesség fokozódó elöregedése példa nélküli kihívások elé állítják az Uniót; mivel csak a helyes makrogazdasági politikát folytató versenyképes gazdaságok lesznek képesek munkahelyeket létrehozni, polgáraik életszínvonalát emelni és megteremteni azt a jólétet, amely finanszírozza a jövőbe történő beruházásokat és biztosítja a közszolgáltatásokat; mivel a szabad és tisztességes verseny előmozdítására megerősített hangsúlyt kell fektetni az európai gazdaság ambiciózus minőségimunkahely-teremtési, növekedési, beruházási és globális versenyképességi célkitűzéseinek eléréséhez, különösen annak fényében, hogy a világ legtöbb régiója gyorsabb növekedést tud felmutatni, termelékenységük és innovációjuk színvonala pedig növekszik;

| E. | mivel az Unió gazdasági válsága elhúzódik, alacsony a növekedés, fokozódnak a belső különbségek, valamint nincs elegendő új munkahely és beruházás, és ezt nem lehet orvosolni anélkül, hogy az európai integrációt indokolt esetben – különösen a belső piac és a gazdasági és monetáris unió területén – jelentősen el ne mélyítenénk; |
| --- | --- |

E.

mivel az Unió gazdasági válsága elhúzódik, alacsony a növekedés, fokozódnak a belső különbségek, valamint nincs elegendő új munkahely és beruházás, és ezt nem lehet orvosolni anélkül, hogy az európai integrációt indokolt esetben – különösen a belső piac és a gazdasági és monetáris unió területén – jelentősen el ne mélyítenénk;

| F. | mivel a pénzügyi forrásoknak az Unió politikai prioritásaira kellene irányulniuk nemcsak az összegek, hanem a rugalmasság és az egyensúly tekintetében is, nem utolsósorban az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) és a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret tekintetében, amely egy sor rugalmassági mechanizmussal rendelkezik, többek között felülvizsgálati záradékkal, amely lehetővé teszi az uniós költségvetés számára az előre nem látható körülményekhez való alkalmazkodást; |
| --- | --- |

F.

mivel a pénzügyi forrásoknak az Unió politikai prioritásaira kellene irányulniuk nemcsak az összegek, hanem a rugalmasság és az egyensúly tekintetében is, nem utolsósorban az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) és a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret tekintetében, amely egy sor rugalmassági mechanizmussal rendelkezik, többek között felülvizsgálati záradékkal, amely lehetővé teszi az uniós költségvetés számára az előre nem látható körülményekhez való alkalmazkodást;

| G. | mivel az uniós politikáknak és tevékenységeknek meg kell felelniük a szubszidiaritás és az arányosság elvének annak érdekében, hogy segítséget nyújtsanak a polgároknak, hogy felkészülhessenek és reagálhassanak a rohamosan változó társadalmi és gazdasági körülményekre; |
| --- | --- |

G.

mivel az uniós politikáknak és tevékenységeknek meg kell felelniük a szubszidiaritás és az arányosság elvének annak érdekében, hogy segítséget nyújtsanak a polgároknak, hogy felkészülhessenek és reagálhassanak a rohamosan változó társadalmi és gazdasági körülményekre;

| H. | mivel Európának el kell köteleznie magát a fenntartható növekedést biztosító gazdasági modell mellett, hogy ez a nemzedék adósságok helyett jó munkahelyekhez jusson; |
| --- | --- |

H.

mivel Európának el kell köteleznie magát a fenntartható növekedést biztosító gazdasági modell mellett, hogy ez a nemzedék adósságok helyett jó munkahelyekhez jusson;

| I. | mivel a fenntarthatóság és a gazdasági növekedés összeegyeztethető egymással, és egymást kölcsönösen erősítheti, sürgeti a Bizottságot, hogy a fenntarthatóságot tegye munkateremtési és növekedési menetrendjének sarokkövévé; mivel a Bizottság a szerződések őre, amelyek rendelkeznek a fenntartható fejlődésről, a társadalmi igazságosságról, a szolidaritásról és az európai polgárok alapvető jogairól; |
| --- | --- |

I.

mivel a fenntarthatóság és a gazdasági növekedés összeegyeztethető egymással, és egymást kölcsönösen erősítheti, sürgeti a Bizottságot, hogy a fenntarthatóságot tegye munkateremtési és növekedési menetrendjének sarokkövévé; mivel a Bizottság a szerződések őre, amelyek rendelkeznek a fenntartható fejlődésről, a társadalmi igazságosságról, a szolidaritásról és az európai polgárok alapvető jogairól;

| J. | mivel Európának szüksége van arra, hogy a Bizottság megfelelő súlypontokkal bíró és kellően nagyratörő munkaprogrammal rendelkezzen, amelynek révén képes kezelni az Unió és polgárai valódi szükségleteit; |
| --- | --- |

J.

mivel Európának szüksége van arra, hogy a Bizottság megfelelő súlypontokkal bíró és kellően nagyratörő munkaprogrammal rendelkezzen, amelynek révén képes kezelni az Unió és polgárai valódi szükségleteit;

1. RÉSZ

| 1. | sürgeti a Bizottságot, hogy teljes mértékben éljen kezdeményezési jogával annak érdekében, hogy egyértelmű vezető szerepet biztosítson az Unió számára, és különösen azért, hogy megvalósítsa az egységes piac kiteljesítését a gazdasági unióra, a politikai unióra és a külső fellépésekre vonatkozó stratégiai menetrenddel együtt; |
| --- | --- |

1.

sürgeti a Bizottságot, hogy teljes mértékben éljen kezdeményezési jogával annak érdekében, hogy egyértelmű vezető szerepet biztosítson az Unió számára, és különösen azért, hogy megvalósítsa az egységes piac kiteljesítését a gazdasági unióra, a politikai unióra és a külső fellépésekre vonatkozó stratégiai menetrenddel együtt;

| 2. | üdvözli, hogy a Bizottság 10 stratégiai prioritásra összpontosít; hangsúlyozza, hogy támogatni kell az Unió érdekét, és meg kell tartani az uniós egységet és kohéziót, támogatva ugyanakkor a szubszidiaritás és az arányosság elvét; az a határozott véleménye ezért, hogy minden erőfeszítést e stratégiai prioritásokra kell összpontosítani; |
| --- | --- |

2.

üdvözli, hogy a Bizottság 10 stratégiai prioritásra összpontosít; hangsúlyozza, hogy támogatni kell az Unió érdekét, és meg kell tartani az uniós egységet és kohéziót, támogatva ugyanakkor a szubszidiaritás és az arányosság elvét; az a határozott véleménye ezért, hogy minden erőfeszítést e stratégiai prioritásokra kell összpontosítani;

| 3. | üdvözli a jogalkotás javításával kapcsolatos új intézményközi megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdését; álláspontja szerint ennek eredményeként javulnia kell a Bizottság által készített jogalkotási szövegtervezetek minőségének, meg kell erősödnie a jogszabálytervezetek hatásvizsgálatának – többek között a gazdasági, szociális, környezeti és kkv-khoz kapcsolódó hatásvizsgálatoknak –, és – amennyiben lehetséges – az irányelvek helyett rendeleteket kell alkalmazni; elvárja, hogy a Bizottság egyenlően kezelje a jogalkotó hatóság két ágát a jogalkotási eljárások során rendelkezésükre bocsátott információk és dokumentáció tekintetében; határozottabb kötelezettségvállalást vár a megfelelő intézményközi egyeztetés tekintetében, elvárja a Parlament javaslatai és ajánlásai teljes körű nyomon követését és az egyes tervezett visszavonások részletes indokolásának rendelkezésre bocsátását; emlékeztet rá, hogy a három intézmény közötti megállapodás eredményeként létrejött többéves programozásnak kell biztosítania a keretet az éves munkaprogram számára és alapul kell szolgálnia a konkrét éves munkaprogrammal kapcsolatos vitákhoz; emlékeztet azon álláspontjára, hogy a jogalkotás javítását nem szabad az Unió hatáskörébe tartozó területek jelentőségének csökkentésére irányuló eszköznek tekinteni, és hogy a politikai döntéseknek mindig elsőbbséget kell élvezniük a technikai értékeléssel szemben; |
| --- | --- |

3.

üdvözli a jogalkotás javításával kapcsolatos új intézményközi megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdését; álláspontja szerint ennek eredményeként javulnia kell a Bizottság által készített jogalkotási szövegtervezetek minőségének, meg kell erősödnie a jogszabálytervezetek hatásvizsgálatának – többek között a gazdasági, szociális, környezeti és kkv-khoz kapcsolódó hatásvizsgálatoknak –, és – amennyiben lehetséges – az irányelvek helyett rendeleteket kell alkalmazni; elvárja, hogy a Bizottság egyenlően kezelje a jogalkotó hatóság két ágát a jogalkotási eljárások során rendelkezésükre bocsátott információk és dokumentáció tekintetében; határozottabb kötelezettségvállalást vár a megfelelő intézményközi egyeztetés tekintetében, elvárja a Parlament javaslatai és ajánlásai teljes körű nyomon követését és az egyes tervezett visszavonások részletes indokolásának rendelkezésre bocsátását; emlékeztet rá, hogy a három intézmény közötti megállapodás eredményeként létrejött többéves programozásnak kell biztosítania a keretet az éves munkaprogram számára és alapul kell szolgálnia a konkrét éves munkaprogrammal kapcsolatos vitákhoz; emlékeztet azon álláspontjára, hogy a jogalkotás javítását nem szabad az Unió hatáskörébe tartozó területek jelentőségének csökkentésére irányuló eszköznek tekinteni, és hogy a politikai döntéseknek mindig elsőbbséget kell élvezniük a technikai értékeléssel szemben;

| 4. | sürgeti a Bizottságot, hogy továbbra is javítsa jogalkotási programjának egységességét és erősítse meg a jogszabálytervezetek független hatásvizsgálatát, beleértve a kkv-tesztet és a versenyképességi tesztet, mivel ezek az intézkedések hozzájárulnak a bürokrácia valamennyi – európai, nemzeti és regionális – szinten történő csökkentéséhez valamennyi gazdasági szereplő és polgár számára mindennapi életükben, ami ezáltal hozzájárul a munkahelyteremtés ösztönzéséhez, tiszteletben tartva ugyanakkor a szociális és környezeti normákat; úgy véli, hogy a kkv-knak és a mikrovállalkozásoknak nem szabad szükségtelen terhektől szenvedniük a jogszabályok végrehajtása és a szabályoknak való megfelelés során; felszólítja a Bizottságot, hogy törekedjen maximális egyszerűsítésre, és amennyiben lehetséges, mozdítsa elő digitális megoldások teljes körű alkalmazását az uniós szabályok végrehajtásának megkönnyítése érdekében; úgy ítéli meg, hogy amennyiben az irányelvek és rendeletek a kisvállalkozások számára nem bizonyulnak megfelelőnek, akkor felül kell vizsgálni azokat annak biztosítása érdekében, hogy azok ne terheljék a kkv-kat; kéri, hogy a mikrovállalkozások lehetőség szerint mentesüljenek minden, terhet jelentő jogszabály alól, különösen azért, hogy az új induló vállalkozások és vállalkozók ösztönözhetők legyenek; |
| --- | --- |

4.

sürgeti a Bizottságot, hogy továbbra is javítsa jogalkotási programjának egységességét és erősítse meg a jogszabálytervezetek független hatásvizsgálatát, beleértve a kkv-tesztet és a versenyképességi tesztet, mivel ezek az intézkedések hozzájárulnak a bürokrácia valamennyi – európai, nemzeti és regionális – szinten történő csökkentéséhez valamennyi gazdasági szereplő és polgár számára mindennapi életükben, ami ezáltal hozzájárul a munkahelyteremtés ösztönzéséhez, tiszteletben tartva ugyanakkor a szociális és környezeti normákat; úgy véli, hogy a kkv-knak és a mikrovállalkozásoknak nem szabad szükségtelen terhektől szenvedniük a jogszabályok végrehajtása és a szabályoknak való megfelelés során; felszólítja a Bizottságot, hogy törekedjen maximális egyszerűsítésre, és amennyiben lehetséges, mozdítsa elő digitális megoldások teljes körű alkalmazását az uniós szabályok végrehajtásának megkönnyítése érdekében; úgy ítéli meg, hogy amennyiben az irányelvek és rendeletek a kisvállalkozások számára nem bizonyulnak megfelelőnek, akkor felül kell vizsgálni azokat annak biztosítása érdekében, hogy azok ne terheljék a kkv-kat; kéri, hogy a mikrovállalkozások lehetőség szerint mentesüljenek minden, terhet jelentő jogszabály alól, különösen azért, hogy az új induló vállalkozások és vállalkozók ösztönözhetők legyenek;

| 5. | azt várja a Bizottságtól, hogy a Célravezető és hatásos szabályozás program (REFIT) keretében terjesszen elő jegyzéket a felülvizsgálandó vagy hatályon kívül helyezendő javaslatokról és jogszabályokról, ha azok megfelelősége és uniós hozzáadott értéke már nem tűnik adottnak, valamint ha idejétmúlttá válnak vagy már nem felelnek meg az eredeti céloknak; hangsúlyozza azonban, hogy a REFIT nem szolgálhat ürügyül a létfontosságú kérdésekkel kapcsolatos ambiciózus célok gyengítésére, deregulációra vagy a szociális és környezeti normák csökkentésére; úgy véli, hogy az egyszerűsítés célja a minőség, nem pedig a mennyiségi célok; tudomásul veszi az új javaslatokkal járó adminisztratív és bürokratikus terhek és kapcsolódó költségek 25 %-os csökkentésére irányuló célkitűzést a teljes szakpolitikai ciklus vonatkozásában, beleértve az átültetést, a végrehajtást és az érvényesítést; jelentős csökkentéseket szorgalmaz jobb körülmények megteremtése céljából új munkahelyek létrehozására és megőrzésére Európában, valamint munkahelyek visszatelepítésére a verseny előmozdítása és a fenntartható növekedés érdekében; |
| --- | --- |

5.

azt várja a Bizottságtól, hogy a Célravezető és hatásos szabályozás program (REFIT) keretében terjesszen elő jegyzéket a felülvizsgálandó vagy hatályon kívül helyezendő javaslatokról és jogszabályokról, ha azok megfelelősége és uniós hozzáadott értéke már nem tűnik adottnak, valamint ha idejétmúlttá válnak vagy már nem felelnek meg az eredeti céloknak; hangsúlyozza azonban, hogy a REFIT nem szolgálhat ürügyül a létfontosságú kérdésekkel kapcsolatos ambiciózus célok gyengítésére, deregulációra vagy a szociális és környezeti normák csökkentésére; úgy véli, hogy az egyszerűsítés célja a minőség, nem pedig a mennyiségi célok; tudomásul veszi az új javaslatokkal járó adminisztratív és bürokratikus terhek és kapcsolódó költségek 25 %-os csökkentésére irányuló célkitűzést a teljes szakpolitikai ciklus vonatkozásában, beleértve az átültetést, a végrehajtást és az érvényesítést; jelentős csökkentéseket szorgalmaz jobb körülmények megteremtése céljából új munkahelyek létrehozására és megőrzésére Európában, valamint munkahelyek visszatelepítésére a verseny előmozdítása és a fenntartható növekedés érdekében;

| 6. | elvárja, hogy a Bizottság az Európa 2020 stratégia következő szakaszára olyan javaslatot nyújtson be, amely választ ad a globális verseny, az energetikai átállás, a digitális forradalom és Európa e változásokra való felkészítése jelentette kihívásokra; úgy véli, hogy e stratégiának a kapcsolódó reformokat nagy beruházási kezdeményezésekkel kell párosítania a már elindított energiaunióra és digitális egységes piacra, valamint a szociális beruházásra és átképzésre irányuló új kezdeményezésre építve; úgy véli, hogy e stratégiát az Európai Stratégiai Beruházási Alap és a 2014–20-as időszakra szóló felülvizsgált többéves pénzügyi keret teljes mértékű felhasználásával kell támogatni; úgy véli, hogy minden tagállamnak rendelkeznie kell az e stratégia végrehajtásához szükséges feltételekkel, és hogy a gazdasági és monetáris uniót ki kell teljesíteni a konvergencia ilyen irányú előmozdítása érdekében; úgy véli, hogy az EU külső stratégiai partnerségei keretében is új lehetőségeket kellene nyitni e stratégia sikere érdekében; |
| --- | --- |

6.

elvárja, hogy a Bizottság az Európa 2020 stratégia következő szakaszára olyan javaslatot nyújtson be, amely választ ad a globális verseny, az energetikai átállás, a digitális forradalom és Európa e változásokra való felkészítése jelentette kihívásokra; úgy véli, hogy e stratégiának a kapcsolódó reformokat nagy beruházási kezdeményezésekkel kell párosítania a már elindított energiaunióra és digitális egységes piacra, valamint a szociális beruházásra és átképzésre irányuló új kezdeményezésre építve; úgy véli, hogy e stratégiát az Európai Stratégiai Beruházási Alap és a 2014–20-as időszakra szóló felülvizsgált többéves pénzügyi keret teljes mértékű felhasználásával kell támogatni; úgy véli, hogy minden tagállamnak rendelkeznie kell az e stratégia végrehajtásához szükséges feltételekkel, és hogy a gazdasági és monetáris uniót ki kell teljesíteni a konvergencia ilyen irányú előmozdítása érdekében; úgy véli, hogy az EU külső stratégiai partnerségei keretében is új lehetőségeket kellene nyitni e stratégia sikere érdekében;

| 7. | sürgeti a Bizottságot, hogy álljon elő ütőképes válasszal az EU szociális problémáinak, nevezetesen a munkanélküliségnek, a szakképzett munkaerő hiányának, a szociális egyenlőtlenségeknek és kirekesztődésnek, valamint a szociális dömping és az agyelszívás kockázatainak kezelésére; úgy véli, mindez gazdasági fellendülést és minőségi munkahelyek megteremtését célzó beruházást, szakértelemre, gyermekgondozásra és más szociális szolgáltatásokra és szociális gazdaságra összpontosító szociális beruházást kíván; úgy véli, hogy annak biztosítása is erősebb konvergenciát követel meg, hogy az alapvető szociális normákat tiszteletben tartsák az Unióban; e tekintetben úgy véli, hogy az egységes piacon alapvető szabadságként elő kell segíteni a méltányos munkaerő-mobilitást; úgy véli, hogy az ígért „szociális AAA minősítés” irányába tett konkrét lépéseket haladéktalanul el kell kezdeni; felszólítja a Bizottságot, hogy e célból segítse elő a szociális partnerek szorosabb bevonását európai és nemzeti szinten egyaránt; |
| --- | --- |

7.

sürgeti a Bizottságot, hogy álljon elő ütőképes válasszal az EU szociális problémáinak, nevezetesen a munkanélküliségnek, a szakképzett munkaerő hiányának, a szociális egyenlőtlenségeknek és kirekesztődésnek, valamint a szociális dömping és az agyelszívás kockázatainak kezelésére; úgy véli, mindez gazdasági fellendülést és minőségi munkahelyek megteremtését célzó beruházást, szakértelemre, gyermekgondozásra és más szociális szolgáltatásokra és szociális gazdaságra összpontosító szociális beruházást kíván; úgy véli, hogy annak biztosítása is erősebb konvergenciát követel meg, hogy az alapvető szociális normákat tiszteletben tartsák az Unióban; e tekintetben úgy véli, hogy az egységes piacon alapvető szabadságként elő kell segíteni a méltányos munkaerő-mobilitást; úgy véli, hogy az ígért „szociális AAA minősítés” irányába tett konkrét lépéseket haladéktalanul el kell kezdeni; felszólítja a Bizottságot, hogy e célból segítse elő a szociális partnerek szorosabb bevonását európai és nemzeti szinten egyaránt;

| 8. | hangsúlyozza, hogy a munkanélküliség szintje továbbra is indokolatlanul magas, különösen a fiatalok és a nők körében, és hogy az EU gazdasági fellendülése továbbra is gyenge lábakon áll; üdvözli az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) elfogadását és sürgeti annak maradéktalan végrehajtását, továbbá várja több beruházási projekt mihamarabbi elfogadását és kidolgozását, amelyek hozzájárulnak az erőteljes fellendüléshez és a kiegyensúlyozott és fenntartható növekedéshez, támogatják majd a foglalkoztatást, és az Unió egészében előmozdítják a gazdasági, társadalmi és területi kohéziót; emlékeztet az átláthatósággal, a demokratikus elszámoltathatósággal és a beruházási iránymutatások betartásával kapcsolatos kéréseire; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a munkanélküliség szintje továbbra is indokolatlanul magas, különösen a fiatalok és a nők körében, és hogy az EU gazdasági fellendülése továbbra is gyenge lábakon áll; üdvözli az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) elfogadását és sürgeti annak maradéktalan végrehajtását, továbbá várja több beruházási projekt mihamarabbi elfogadását és kidolgozását, amelyek hozzájárulnak az erőteljes fellendüléshez és a kiegyensúlyozott és fenntartható növekedéshez, támogatják majd a foglalkoztatást, és az Unió egészében előmozdítják a gazdasági, társadalmi és területi kohéziót; emlékeztet az átláthatósággal, a demokratikus elszámoltathatósággal és a beruházási iránymutatások betartásával kapcsolatos kéréseire;

| 9. | felhívja a Bizottságot, hogy a növekedést és a munkahelyteremtést hangsúlyozottan tekintse az európai szociális piacgazdaság és az uniós fenntartható fejlődési stratégiája alapkövének; nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy minden eredményes, jövőorientált és válságmegoldó gazdaságpolitika központjába a fenntarthatóságot állítsa, és ebben, illetve a jövőbeli munkaprogramjaiban külön fejezetben foglalkozzon vele, az erőfeszítéseket a hetedik környezetvédelmi cselekvési program átfogó és gyors végrehajtására összpontosítva; |
| --- | --- |

9.

felhívja a Bizottságot, hogy a növekedést és a munkahelyteremtést hangsúlyozottan tekintse az európai szociális piacgazdaság és az uniós fenntartható fejlődési stratégiája alapkövének; nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy minden eredményes, jövőorientált és válságmegoldó gazdaságpolitika központjába a fenntarthatóságot állítsa, és ebben, illetve a jövőbeli munkaprogramjaiban külön fejezetben foglalkozzon vele, az erőfeszítéseket a hetedik környezetvédelmi cselekvési program átfogó és gyors végrehajtására összpontosítva;

| 10. | üdvözli a digitális egységes piacra vonatkozó stratégia elfogadását és sürgeti mihamarabbi végrehajtását világos jogalkotási javaslatok, valamint pénzügyi módszerek és eszközök létrehozásával azzal a céllal, hogy létrejöjjön egy olyan digitális gazdaság, amelyben Európa globális vezető szerepet játszik, a vállalkozások képesek határokon átnyúlóan működni, a fogyasztók, jogtulajdonosok és polgárok jogai pedig védelmet élveznek; meggyőződése, hogy Európa egyértelmű hozzáadott értéket képvisel azáltal, hogy támogatja a vállalkozói tevékenységet, a tudásalapú gazdaságot és a szükségtelen korlátok felszámolását; úgy véli, hogy törekedni kell az innováció támogatására, és arra, hogy új lehetőségeket teremtsenek az uniós polgárok, a vállalkozások és a fogyasztók számára, és ezáltal munkahelyeket hozzanak létre, biztosítva ugyanakkor az alapvető szociális normákat; hangsúlyozza, hogy az e területen elért előrelépések közvetlen hatást gyakorolnak majd a polgárokra; úgy véli, hogy a fogyasztóvédelem és az alapvető jogok védelme egyaránt alapvetően fontos abból a szempontból, hogy az európaiak bízzanak a mindennapi életük digitalizálásának részét képező digitális egységes piacban; |
| --- | --- |

10.

üdvözli a digitális egységes piacra vonatkozó stratégia elfogadását és sürgeti mihamarabbi végrehajtását világos jogalkotási javaslatok, valamint pénzügyi módszerek és eszközök létrehozásával azzal a céllal, hogy létrejöjjön egy olyan digitális gazdaság, amelyben Európa globális vezető szerepet játszik, a vállalkozások képesek határokon átnyúlóan működni, a fogyasztók, jogtulajdonosok és polgárok jogai pedig védelmet élveznek; meggyőződése, hogy Európa egyértelmű hozzáadott értéket képvisel azáltal, hogy támogatja a vállalkozói tevékenységet, a tudásalapú gazdaságot és a szükségtelen korlátok felszámolását; úgy véli, hogy törekedni kell az innováció támogatására, és arra, hogy új lehetőségeket teremtsenek az uniós polgárok, a vállalkozások és a fogyasztók számára, és ezáltal munkahelyeket hozzanak létre, biztosítva ugyanakkor az alapvető szociális normákat; hangsúlyozza, hogy az e területen elért előrelépések közvetlen hatást gyakorolnak majd a polgárokra; úgy véli, hogy a fogyasztóvédelem és az alapvető jogok védelme egyaránt alapvetően fontos abból a szempontból, hogy az európaiak bízzanak a mindennapi életük digitalizálásának részét képező digitális egységes piacban;

| 11. | úgy véli, hogy adott esetben a tagállamok strukturális reformjai elválaszthatatlan részének kell tekinteni a tisztességes és méltányos adópolitika kialakítását, és hogy a belső piacon az adó- és a versenypolitikát az érem két oldalaként kell kezelni, amely az uniós fogyasztók és polgárok javát szolgálja, azzal a céllal, hogy továbbra is hozzájáruljon a munkahelyteremtéshez; támogatja az adóterheknek a munkáról a fenntartható adózás egyéb formáira való áthelyezését; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy adott esetben a tagállamok strukturális reformjai elválaszthatatlan részének kell tekinteni a tisztességes és méltányos adópolitika kialakítását, és hogy a belső piacon az adó- és a versenypolitikát az érem két oldalaként kell kezelni, amely az uniós fogyasztók és polgárok javát szolgálja, azzal a céllal, hogy továbbra is hozzájáruljon a munkahelyteremtéshez; támogatja az adóterheknek a munkáról a fenntartható adózás egyéb formáira való áthelyezését;

| 12. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül és erősítse meg a versenypolitika és az állami támogatások mechanizmusait és erőforrásait; úgy véli, hogy az állami támogatásokra vonatkozó uniós politika és ellenőrzés fontos eszköz az egységes piacot torzító adózási gyakorlatok elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

12.

felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül és erősítse meg a versenypolitika és az állami támogatások mechanizmusait és erőforrásait; úgy véli, hogy az állami támogatásokra vonatkozó uniós politika és ellenőrzés fontos eszköz az egységes piacot torzító adózási gyakorlatok elleni küzdelemben;

| 13. | megerősíti, hogy nagy jelentőséget tulajdonít a „közösségi módszernek”, a jogalkotási folyamat átláthatóságának, a demokratikus legitimitásnak, valamint a nemzeti parlamentek szerepének és felelősségének; |
| --- | --- |

13.

megerősíti, hogy nagy jelentőséget tulajdonít a „közösségi módszernek”, a jogalkotási folyamat átláthatóságának, a demokratikus legitimitásnak, valamint a nemzeti parlamentek szerepének és felelősségének;

| 14. | kitart amellett, hogy teljes körűen, gyorsan és hatékonyan hajtsák végre és alkalmazzák a hatályos jogszabályokat olyan területeken, mint az egységes piac, a környezetvédelmi szabályok, a felülvizsgált közös agrárpolitika (KAP), a közös halászati politika (KHP) és a kohéziós politika, valamint a pénzügyi és a banki ágazat; felhívja a Bizottságot, hogy kísérje jobban figyelemmel a tagállami végrehajtás terén elért eredményeket; |
| --- | --- |

14.

kitart amellett, hogy teljes körűen, gyorsan és hatékonyan hajtsák végre és alkalmazzák a hatályos jogszabályokat olyan területeken, mint az egységes piac, a környezetvédelmi szabályok, a felülvizsgált közös agrárpolitika (KAP), a közös halászati politika (KHP) és a kohéziós politika, valamint a pénzügyi és a banki ágazat; felhívja a Bizottságot, hogy kísérje jobban figyelemmel a tagállami végrehajtás terén elért eredményeket;

| 15. | sürgeti a konvergencia-iránymutatások rendes jogalkotási eljárás keretében történő elfogadását, amelyeknek az éves növekedési jelentéssel együtt az országspecifikus ajánlások alapját kell képezniük; álláspontja szerint hivatalossá kellene tenni a Parlament európai szemeszterben betöltött ellenőrző szerepét, továbbá valamennyi euróövezeti nemzeti parlamentnek lépésről lépésre követnie kellene az európai szemeszter folyamatát; |
| --- | --- |

15.

sürgeti a konvergencia-iránymutatások rendes jogalkotási eljárás keretében történő elfogadását, amelyeknek az éves növekedési jelentéssel együtt az országspecifikus ajánlások alapját kell képezniük; álláspontja szerint hivatalossá kellene tenni a Parlament európai szemeszterben betöltött ellenőrző szerepét, továbbá valamennyi euróövezeti nemzeti parlamentnek lépésről lépésre követnie kellene az európai szemeszter folyamatát;

| 16. | felkéri a Bizottságot, hogy valamennyi érdekelt féllel együtt tárjon fel minden lehetőséget az Európai Monetáris Unió megerősítésére, ellenálló képességének növelésére, valamint hogy az fokozza a növekedést, a foglalkoztatást és a stabilitást olyan szociális vetülettel, melynek célja egyrészt az európai szociális piacgazdaság megőrzése és a kollektív tárgyalásokhoz való jog tiszteletben tartása, amelynek értelmében biztosított lenne a tagállamok szociálpolitikájának összehangolása – beleértve az egyes tagállamokra jellemző és általuk megállapított minimálbért vagy -jövedelmet –, másrészt a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem, a munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésének valamint a szakemberek tagállamok közötti önkéntes mobilitásának és rugalmasságának támogatása; |
| --- | --- |

16.

felkéri a Bizottságot, hogy valamennyi érdekelt féllel együtt tárjon fel minden lehetőséget az Európai Monetáris Unió megerősítésére, ellenálló képességének növelésére, valamint hogy az fokozza a növekedést, a foglalkoztatást és a stabilitást olyan szociális vetülettel, melynek célja egyrészt az európai szociális piacgazdaság megőrzése és a kollektív tárgyalásokhoz való jog tiszteletben tartása, amelynek értelmében biztosított lenne a tagállamok szociálpolitikájának összehangolása – beleértve az egyes tagállamokra jellemző és általuk megállapított minimálbért vagy -jövedelmet –, másrészt a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem, a munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésének valamint a szakemberek tagállamok közötti önkéntes mobilitásának és rugalmasságának támogatása;

| 17. | hangsúlyozza, hogy az uniós költségvetést hatékonyan kell felhasználni az EU prioritásainak és szakpolitikáinak előmozdítására, és ezért felhívja a Bizottságot, hogy kezelje a helytelen gazdálkodással és a csalással kapcsolatos aggodalmakat; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket a meglévő ellenőrzések értékelése és javítása, és lehetőség szerint a bürokratikus terhek könnyítése érdekében; hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak biztosítania kell az európai adófizetők pénzének lehető legjobb felhasználását, és hangsúlyozza, hogy az elért teljesítmény fontosabb, mint a rendelkezésre álló előirányzatok puszta elköltése; módszeres, rendszeres és független értékeléseket kér ezért annak biztosítása érdekében, hogy az összes kiadás költséghatékony módon elérje a kívánt eredményeket; kéri a Bizottságot, hogy újult erővel tegyen erőfeszítéseket arra, hogy a tagállamokat bevonja ebbe a feladatba, különösen a maguk a tagállamok által folyósított pénzek tekintetében; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy az uniós költségvetést hatékonyan kell felhasználni az EU prioritásainak és szakpolitikáinak előmozdítására, és ezért felhívja a Bizottságot, hogy kezelje a helytelen gazdálkodással és a csalással kapcsolatos aggodalmakat; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket a meglévő ellenőrzések értékelése és javítása, és lehetőség szerint a bürokratikus terhek könnyítése érdekében; hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak biztosítania kell az európai adófizetők pénzének lehető legjobb felhasználását, és hangsúlyozza, hogy az elért teljesítmény fontosabb, mint a rendelkezésre álló előirányzatok puszta elköltése; módszeres, rendszeres és független értékeléseket kér ezért annak biztosítása érdekében, hogy az összes kiadás költséghatékony módon elérje a kívánt eredményeket; kéri a Bizottságot, hogy újult erővel tegyen erőfeszítéseket arra, hogy a tagállamokat bevonja ebbe a feladatba, különösen a maguk a tagállamok által folyósított pénzek tekintetében;

| 18. | hangsúlyozza, hogy az adófizetők pénzét hatékonyabban kell felhasználni és további lépéseket kell tenni az Unió pénzügyi érdekeinek védelméért annak érdekében, hogy az uniós kiadások legitimitását költséghatékony módon biztosítsák; felszólít ezért az uniós költségvetés hatékony felhasználására a már meglévő ellenőrzések jobb teljesítményére, az ellenőrzések értékelésére, illetve arra összpontosítva, hogy hogyan lehet biztosítani, hogy a teljesítmény és hozzáadott érték kerüljön előtérbe a tervezett előirányzatok maximális felhasználásával szemben; úgy véli, hogy fenn kell tartani az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) (COM(2014)0340 – 2014/0173(COD)) eljárási garanciák ellenőre hivatalának létrehozására irányuló javaslatot; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy az adófizetők pénzét hatékonyabban kell felhasználni és további lépéseket kell tenni az Unió pénzügyi érdekeinek védelméért annak érdekében, hogy az uniós kiadások legitimitását költséghatékony módon biztosítsák; felszólít ezért az uniós költségvetés hatékony felhasználására a már meglévő ellenőrzések jobb teljesítményére, az ellenőrzések értékelésére, illetve arra összpontosítva, hogy hogyan lehet biztosítani, hogy a teljesítmény és hozzáadott érték kerüljön előtérbe a tervezett előirányzatok maximális felhasználásával szemben; úgy véli, hogy fenn kell tartani az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) (COM(2014)0340 – 2014/0173(COD)) eljárási garanciák ellenőre hivatalának létrehozására irányuló javaslatot;

| 19. | üdvözli az európai migrációs stratégiára vonatkozó bizottsági menetrendet és a kapcsolódó jogalkotási javaslatokat, valamint a 2015-ös és 2016-os költségvetési kiigazításokra vonatkozó javaslatokat, amelyek célja, hogy megfelelően végrehajtsák a migrációs stratégia célkitűzéseit; emlékezteti azonban a Bizottságot azon kötelezettségvállalására, hogy kezeli az EU külső határain egyre növekvő nyomást, beleértve a szabálytalan migráció és az emberkereskedelem és -csempészet elleni szigorú intézkedéseket, és az irányított bevándorlási politika javítását, ami az uniós migrációs és külpolitika jobb összekapcsolását jelenti; sürgeti a Bizottságot, hogy fejlessze tovább az emberi jogokon alapuló megközelítés eszközeit a háború és az üldöztetés elől az EU-ban védelmet kereső emberekkel kapcsolatban; |
| --- | --- |

19.

üdvözli az európai migrációs stratégiára vonatkozó bizottsági menetrendet és a kapcsolódó jogalkotási javaslatokat, valamint a 2015-ös és 2016-os költségvetési kiigazításokra vonatkozó javaslatokat, amelyek célja, hogy megfelelően végrehajtsák a migrációs stratégia célkitűzéseit; emlékezteti azonban a Bizottságot azon kötelezettségvállalására, hogy kezeli az EU külső határain egyre növekvő nyomást, beleértve a szabálytalan migráció és az emberkereskedelem és -csempészet elleni szigorú intézkedéseket, és az irányított bevándorlási politika javítását, ami az uniós migrációs és külpolitika jobb összekapcsolását jelenti; sürgeti a Bizottságot, hogy fejlessze tovább az emberi jogokon alapuló megközelítés eszközeit a háború és az üldöztetés elől az EU-ban védelmet kereső emberekkel kapcsolatban;

| 20. | mély aggodalmát fejezi ki a földközi-tengeri térségi és a nyugat-balkáni útvonalat érintő legfrissebb fejlemények miatt, ahol rekordszámú rendezetlen jogállású migráns lépte át az uniós határokat, eddig soha nem tapasztalt kihívás elé állítva Európát és tagállamait, ami közös, határozott európai választ kíván; kifejezi támogatását a Bizottság által javasolt intézkedések tekintetében, és kéri azok gyors elfogadását és tagállamok általi végrehajtását; üdvözli a Bizottság áthelyezésre és áttelepítésre vonatkozó kezdeményezéseit, beleértve a nemzetközi védelemre szoruló menedékkérők nagy számban való sürgősségi áthelyezésére vonatkozó, Görögország, Olaszország és Magyarország érdekét szolgáló új kezdeményezést, valamint a tagállamban tartózkodó menekültek számát figyelembe vevő, vészhelyzetekben elindítható állandó áthelyezési mechanizmusról szóló bizottsági javaslatot, amely az EUMSZ 78. cikkének (2) bekezdésén alapszik; sürgeti a Bizottságot, hogy indítsa el a szükséges mechanizmust, amelyet kifejezetten a menekültek tömeges beáramlásának helyzetére dolgoztak ki; kiemeli ugyanakkor, hogy fel kell gyorsítani a menedékkérelmek feldolgozását és azok visszaküldését, akiknek a kérelmét elutasították; kifejezi támogatását a migrációs stratégiában említett „hotspot” elképzelésre nézve, amelynek célja a menedékkérők érkezésekor, többek között – azok esetében is, akik nem szorulnak védelemre – a regisztrációhoz és a menedékkérelmek első feldolgozásához biztosított operatív támogatás fokozása; elutasít minden olyan intézkedést, amely ténylegesen visszaállítja a határellenőrzést, veszélyeztetve a schengeni térséget; |
| --- | --- |

20.

mély aggodalmát fejezi ki a földközi-tengeri térségi és a nyugat-balkáni útvonalat érintő legfrissebb fejlemények miatt, ahol rekordszámú rendezetlen jogállású migráns lépte át az uniós határokat, eddig soha nem tapasztalt kihívás elé állítva Európát és tagállamait, ami közös, határozott európai választ kíván; kifejezi támogatását a Bizottság által javasolt intézkedések tekintetében, és kéri azok gyors elfogadását és tagállamok általi végrehajtását; üdvözli a Bizottság áthelyezésre és áttelepítésre vonatkozó kezdeményezéseit, beleértve a nemzetközi védelemre szoruló menedékkérők nagy számban való sürgősségi áthelyezésére vonatkozó, Görögország, Olaszország és Magyarország érdekét szolgáló új kezdeményezést, valamint a tagállamban tartózkodó menekültek számát figyelembe vevő, vészhelyzetekben elindítható állandó áthelyezési mechanizmusról szóló bizottsági javaslatot, amely az EUMSZ 78. cikkének (2) bekezdésén alapszik; sürgeti a Bizottságot, hogy indítsa el a szükséges mechanizmust, amelyet kifejezetten a menekültek tömeges beáramlásának helyzetére dolgoztak ki; kiemeli ugyanakkor, hogy fel kell gyorsítani a menedékkérelmek feldolgozását és azok visszaküldését, akiknek a kérelmét elutasították; kifejezi támogatását a migrációs stratégiában említett „hotspot” elképzelésre nézve, amelynek célja a menedékkérők érkezésekor, többek között – azok esetében is, akik nem szorulnak védelemre – a regisztrációhoz és a menedékkérelmek első feldolgozásához biztosított operatív támogatás fokozása; elutasít minden olyan intézkedést, amely ténylegesen visszaállítja a határellenőrzést, veszélyeztetve a schengeni térséget;

| 21. | emlékeztet a Bizottság arra irányuló kötelezettségvállalására, hogy a tagállamokkal, nemzeti parlamentekkel, régiókkal és városokkal szoros partnerségben minden rendelkezésre álló eszközt – többek között az EU költségvetését – felhasznál a munkahelyek és a növekedés intelligens beruházásokon keresztül történő fellendítésére, a meglévő politikák eredményesebb végrehajtása és a helyszíni fellépések hatékonyságának javítása érdekében, különösen az európai strukturális és beruházási alapok felhasználása során; hangsúlyozza, hogy a kohéziós politika a gazdasági kormányzási folyamattal összhangban továbbra is az állami beruházások fő forrása, és ezért úgy véli, hogy az Európai Stratégiai Beruházási Alap és más alapok, különösen az európai strukturális és beruházási alapok közötti szinergiákat ki kell használni; kéri az európai strukturális és beruházási alapok és a Horizont 2020 közötti szinergiák feltárását; nyomatékosan kéri a magánpartnerek és magánbefektetők döntő jelentőségű bevonását az Európai Stratégiai Beruházási Alap sikere érdekében, és rámutat annak munkahely-teremtési potenciáljára; ugyanakkor kéri, hogy az ESBA uniós szintű demokratikus ellenőrzés tárgyát képezze; úgy véli, hogy a Horizont 2020-ból és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből átcsoportosított források legalább ugyanolyan vagy nagyobb összegű beruházást kellene, hogy eredményezzenek a kutatás és az innováció, a digitális infrastruktúra, a közlekedés és az energia területén, és felkéri a Bizottságot, hogy ragadja meg a 2016-os kötelező felülvizsgálat által kínált lehetőséget arra, hogy e két program számára kompenzációt készítsen elő; |
| --- | --- |

21.

emlékeztet a Bizottság arra irányuló kötelezettségvállalására, hogy a tagállamokkal, nemzeti parlamentekkel, régiókkal és városokkal szoros partnerségben minden rendelkezésre álló eszközt – többek között az EU költségvetését – felhasznál a munkahelyek és a növekedés intelligens beruházásokon keresztül történő fellendítésére, a meglévő politikák eredményesebb végrehajtása és a helyszíni fellépések hatékonyságának javítása érdekében, különösen az európai strukturális és beruházási alapok felhasználása során; hangsúlyozza, hogy a kohéziós politika a gazdasági kormányzási folyamattal összhangban továbbra is az állami beruházások fő forrása, és ezért úgy véli, hogy az Európai Stratégiai Beruházási Alap és más alapok, különösen az európai strukturális és beruházási alapok közötti szinergiákat ki kell használni; kéri az európai strukturális és beruházási alapok és a Horizont 2020 közötti szinergiák feltárását; nyomatékosan kéri a magánpartnerek és magánbefektetők döntő jelentőségű bevonását az Európai Stratégiai Beruházási Alap sikere érdekében, és rámutat annak munkahely-teremtési potenciáljára; ugyanakkor kéri, hogy az ESBA uniós szintű demokratikus ellenőrzés tárgyát képezze; úgy véli, hogy a Horizont 2020-ból és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből átcsoportosított források legalább ugyanolyan vagy nagyobb összegű beruházást kellene, hogy eredményezzenek a kutatás és az innováció, a digitális infrastruktúra, a közlekedés és az energia területén, és felkéri a Bizottságot, hogy ragadja meg a 2016-os kötelező felülvizsgálat által kínált lehetőséget arra, hogy e két program számára kompenzációt készítsen elő;

| 22. | kéri az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközre vonatkozó stratégia gyors végrehajtását, a közlekedés, az energia és a távközlés területén európai hozzáadott értékkel bíró, az egységes piac működése szempontjából alapvetően fontos jobb infrastruktúrákkal és projektekkel; |
| --- | --- |

22.

kéri az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközre vonatkozó stratégia gyors végrehajtását, a közlekedés, az energia és a távközlés területén európai hozzáadott értékkel bíró, az egységes piac működése szempontjából alapvetően fontos jobb infrastruktúrákkal és projektekkel;

| 23. | megjegyzi, hogy a Bizottságnak 2016-ban meg kell indítania a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret választásokat követő, érdemi és teljes körű felülvizsgálatát, amelyet a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet módosítására irányuló jogalkotási javaslatnak kell kísérnie az Unió költségvetésének felhasználása és ezáltal az európai gazdaság fellendítésének elősegítése érdekében; megjegyzi, hogy a többéves pénzügyi keret kötelező jogalkotási felülvizsgálata volt a Parlament egyik fő követelése a többéves pénzügyi keretről szóló tárgyalások során; rendkívüli jelentőséget tulajdonít ezért ennek a folyamatnak; készen áll arra, hogy konstruktívan együttműködjön annak érdekében, hogy megoldásokat találjanak számos függőben lévő kérdésre, például az Európai Stratégiai Beruházási Alap garanciaalapjának finanszírozásával kapcsolatos kérdésekre; |
| --- | --- |

23.

megjegyzi, hogy a Bizottságnak 2016-ban meg kell indítania a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret választásokat követő, érdemi és teljes körű felülvizsgálatát, amelyet a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet módosítására irányuló jogalkotási javaslatnak kell kísérnie az Unió költségvetésének felhasználása és ezáltal az európai gazdaság fellendítésének elősegítése érdekében; megjegyzi, hogy a többéves pénzügyi keret kötelező jogalkotási felülvizsgálata volt a Parlament egyik fő követelése a többéves pénzügyi keretről szóló tárgyalások során; rendkívüli jelentőséget tulajdonít ezért ennek a folyamatnak; készen áll arra, hogy konstruktívan együttműködjön annak érdekében, hogy megoldásokat találjanak számos függőben lévő kérdésre, például az Európai Stratégiai Beruházási Alap garanciaalapjának finanszírozásával kapcsolatos kérdésekre;

| 24. | ösztönzi a Bizottságot, hogy vonja le a tanulságokat a saját forrásokkal foglalkozó magas szintű munkacsoport várható következtetéseiből 2016 végéig, és még annak megbízatása alatt tegyen konkrét javaslatokat; ismét hangsúlyozza elkötelezettségét az EU saját forrásai rendszerének még a következő többéves pénzügyi keret elindítását megelőző reformja iránt; |
| --- | --- |

24.

ösztönzi a Bizottságot, hogy vonja le a tanulságokat a saját forrásokkal foglalkozó magas szintű munkacsoport várható következtetéseiből 2016 végéig, és még annak megbízatása alatt tegyen konkrét javaslatokat; ismét hangsúlyozza elkötelezettségét az EU saját forrásai rendszerének még a következő többéves pénzügyi keret elindítását megelőző reformja iránt;

| 25. | ismételten hangot ad mélységes aggályainak amiatt, hogy fizetési hátralék halmozódott fel, ami veszélyezteti az EU hitelességét; üdvözli a Bizottság, a Tanács és a Parlament közös nyilatkozatának elfogadását a 2015–2016 közötti időszakra vonatkozó kifizetési tervre vonatkozóan, amelynek célja, hogy 2016 végére fenntartható szintre csökkentse a hátralékot; emlékezteti a Bizottságot azon elkötelezettségére, hogy szorosan ellenőrizze a 2014–2020-as programok végrehajtását, korai előrejelző rendszert hozzon létre, és késedelem nélkül költségvetés-módosításokat javasoljon, ha a 2016-ben engedélyezett kifizetések szintje nem lenne elegendő; |
| --- | --- |

25.

ismételten hangot ad mélységes aggályainak amiatt, hogy fizetési hátralék halmozódott fel, ami veszélyezteti az EU hitelességét; üdvözli a Bizottság, a Tanács és a Parlament közös nyilatkozatának elfogadását a 2015–2016 közötti időszakra vonatkozó kifizetési tervre vonatkozóan, amelynek célja, hogy 2016 végére fenntartható szintre csökkentse a hátralékot; emlékezteti a Bizottságot azon elkötelezettségére, hogy szorosan ellenőrizze a 2014–2020-as programok végrehajtását, korai előrejelző rendszert hozzon létre, és késedelem nélkül költségvetés-módosításokat javasoljon, ha a 2016-ben engedélyezett kifizetések szintje nem lenne elegendő;

| 26. | felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot olyan intézkedésekre, amelyek javítják az információcserét és fokozzák az operatív együttműködést a tagállamok között, valamint az uniós ügynökségekkel, különösen a figyelmeztető jelzések kritériumai tekintetében, valamint tegye kötelezővé figyelmeztető jelzések kiadását a terrorizmus miatt elítélt vagy azzal gyanúsított személyekre vonatkozóan; felhívja a Bizottságot, hogy alkalmazzon pénzügyi és technikai eszközöket az uniós szintű koordináció és a bevált gyakorlatok cseréjének biztosítása érdekében a terrorista propaganda, a radikális hálózatok és az internetes toborzás elleni küzdelem terén; kéri különösen ezzel összefüggésben, hogy az Europol kapjon meg minden szükséges eszközt ahhoz, hogy megbízatásának megfelelően küzdjön a terrorizmussal és a szervezett bűnözéssel szemben; |
| --- | --- |

26.

felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot olyan intézkedésekre, amelyek javítják az információcserét és fokozzák az operatív együttműködést a tagállamok között, valamint az uniós ügynökségekkel, különösen a figyelmeztető jelzések kritériumai tekintetében, valamint tegye kötelezővé figyelmeztető jelzések kiadását a terrorizmus miatt elítélt vagy azzal gyanúsított személyekre vonatkozóan; felhívja a Bizottságot, hogy alkalmazzon pénzügyi és technikai eszközöket az uniós szintű koordináció és a bevált gyakorlatok cseréjének biztosítása érdekében a terrorista propaganda, a radikális hálózatok és az internetes toborzás elleni küzdelem terén; kéri különösen ezzel összefüggésben, hogy az Europol kapjon meg minden szükséges eszközt ahhoz, hogy megbízatásának megfelelően küzdjön a terrorizmussal és a szervezett bűnözéssel szemben;

| 27. | hangsúlyozza, hogy fontos új kereskedelmi megállapodásokat kötni a világ felé nyitott, versenyképes európai gazdasági keret kialakítása érdekében, amely képes kézzel fogható eredményeket és alacsonyabb árakat eredményezni a fogyasztók számára, továbbá képes új munkahelyeket teremteni a harmadik országbeli piacok megnyitása és az export diverzifikálása révén; emlékeztet azon álláspontjára, mely szerint a kiegyensúlyozott kereskedelmi megállapodások szabályozó hatással lehetnek a globalizációra; felszólítja ezért a Bizottságot annak biztosítására, hogy az európai szabványok ne kerüljenek veszélybe, és hangsúlyozza, hogy a kereskedelemnek hozzá kell járulnia a szegénység elleni küzdelemhez és a harmadik országok fejlődésének előmozdításához; úgy véli, hogy a kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályok világszerte történő felszámolása ezért továbbra is az EU kereskedelmi stratégiájának kulcsfontosságú prioritása kell, hogy maradjon; következésképpen támogatja a Bizottság valamennyi folyamatban lévő kétoldalú és többoldalú kereskedelmi tárgyalás során annak érdekében tett erőfeszítéseit, hogy 2016-ban az átfogó és kölcsönösen előnyös kereskedelmi megállapodások tekintetében pozitív eredményt érjen el; hangsúlyozza, hogy folyamatos uniós erőfeszítésekre van szükség annak érdekében, hogy kihasználják a dohai forduló multilaterális tárgyalásai részeként elfogadott bali csomag révén 2013-ban megkezdett folyamat előnyeit, amelynek utat kell nyitnia a világ gazdasági stabilitása felé; hangsúlyozza, hogy egy fejezetet az adókijátszás, az adóparadicsomok, a korrupció és a pénzmosás elleni küzdelem terén folytatott együttműködés fokozásának kell szentelni az EU kétoldalú, pluri- és multilaterális kereskedelmi kapcsolatai tekintetében; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy fontos új kereskedelmi megállapodásokat kötni a világ felé nyitott, versenyképes európai gazdasági keret kialakítása érdekében, amely képes kézzel fogható eredményeket és alacsonyabb árakat eredményezni a fogyasztók számára, továbbá képes új munkahelyeket teremteni a harmadik országbeli piacok megnyitása és az export diverzifikálása révén; emlékeztet azon álláspontjára, mely szerint a kiegyensúlyozott kereskedelmi megállapodások szabályozó hatással lehetnek a globalizációra; felszólítja ezért a Bizottságot annak biztosítására, hogy az európai szabványok ne kerüljenek veszélybe, és hangsúlyozza, hogy a kereskedelemnek hozzá kell járulnia a szegénység elleni küzdelemhez és a harmadik országok fejlődésének előmozdításához; úgy véli, hogy a kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályok világszerte történő felszámolása ezért továbbra is az EU kereskedelmi stratégiájának kulcsfontosságú prioritása kell, hogy maradjon; következésképpen támogatja a Bizottság valamennyi folyamatban lévő kétoldalú és többoldalú kereskedelmi tárgyalás során annak érdekében tett erőfeszítéseit, hogy 2016-ban az átfogó és kölcsönösen előnyös kereskedelmi megállapodások tekintetében pozitív eredményt érjen el; hangsúlyozza, hogy folyamatos uniós erőfeszítésekre van szükség annak érdekében, hogy kihasználják a dohai forduló multilaterális tárgyalásai részeként elfogadott bali csomag révén 2013-ban megkezdett folyamat előnyeit, amelynek utat kell nyitnia a világ gazdasági stabilitása felé; hangsúlyozza, hogy egy fejezetet az adókijátszás, az adóparadicsomok, a korrupció és a pénzmosás elleni küzdelem terén folytatott együttműködés fokozásának kell szentelni az EU kétoldalú, pluri- és multilaterális kereskedelmi kapcsolatai tekintetében;

| 28. | felhívja a Bizottságot, hogy következetes és koherens kül- és biztonságpolitikai stratégiát tűzzön ki célul, amely arra törekszik, hogy a gyorsan változó biztonsági környezetben azonosítsa az Unió előtt álló új és a kialakulóban lévő kihívásokat, és foglalkozzon a megvédendő érdekekkel és az előmozdítandó értékekkel, továbbá biztosítsa polgáraink biztonságát és teremtsen tartós békét és stabilitást biztosító környezetet; ezzel összefüggésben emlékeztet az emberi jogok és alapvető szabadságok fontosságára, valamint annak szükségességére, hogy az Unió vállaljon jelentős szerepet a világban a fejlesztés, a béketeremtés és a békeépítés, a humanitárius segítség és az emberi jogok világszerte való előmozdítása terén; |
| --- | --- |

28.

felhívja a Bizottságot, hogy következetes és koherens kül- és biztonságpolitikai stratégiát tűzzön ki célul, amely arra törekszik, hogy a gyorsan változó biztonsági környezetben azonosítsa az Unió előtt álló új és a kialakulóban lévő kihívásokat, és foglalkozzon a megvédendő érdekekkel és az előmozdítandó értékekkel, továbbá biztosítsa polgáraink biztonságát és teremtsen tartós békét és stabilitást biztosító környezetet; ezzel összefüggésben emlékeztet az emberi jogok és alapvető szabadságok fontosságára, valamint annak szükségességére, hogy az Unió vállaljon jelentős szerepet a világban a fejlesztés, a béketeremtés és a békeépítés, a humanitárius segítség és az emberi jogok világszerte való előmozdítása terén;

2. RÉSZ

Új lendület a foglalkoztatásnak, a növekedésnek és a beruházásoknak

| 29. | felhívja a Bizottságot, hogy az Európa 2020 stratégia következő szakaszára olyan javaslatot nyújtson be, amely választ ad a globális verseny, az energetikai átállás, a digitális forradalom és a demográfiai trendek jelentette kihívásokra; úgy véli, hogy ennek a javaslatnak ötvöznie kell a szerkezeti változást a meglévő eszközökre (uniós költségvetés, ESBA) építő, nagyszabású beruházási kezdeményezésekkel; |
| --- | --- |

29.

felhívja a Bizottságot, hogy az Európa 2020 stratégia következő szakaszára olyan javaslatot nyújtson be, amely választ ad a globális verseny, az energetikai átállás, a digitális forradalom és a demográfiai trendek jelentette kihívásokra; úgy véli, hogy ennek a javaslatnak ötvöznie kell a szerkezeti változást a meglévő eszközökre (uniós költségvetés, ESBA) építő, nagyszabású beruházási kezdeményezésekkel;

| 30. | kiemeli a versenypolitika végrehajtásának alapvető szerepét az egyenlő feltételek megteremtésében, amely az egységes piac valamennyi szereplője és valamennyi üzleti modellje – köztük a kkv-k – számára előmozdítja az innovációt, a termelékenységet, a munkahelyteremtést és a beruházásokat; felkéri a Bizottságot, hogy a jól működő belső piac elérése érdekében szigorúan érvényesítse a trösztellenes, az állami támogatásokra és az összefonódások ellenőrzésére vonatkozó szabályokat; |
| --- | --- |

30.

kiemeli a versenypolitika végrehajtásának alapvető szerepét az egyenlő feltételek megteremtésében, amely az egységes piac valamennyi szereplője és valamennyi üzleti modellje – köztük a kkv-k – számára előmozdítja az innovációt, a termelékenységet, a munkahelyteremtést és a beruházásokat; felkéri a Bizottságot, hogy a jól működő belső piac elérése érdekében szigorúan érvényesítse a trösztellenes, az állami támogatásokra és az összefonódások ellenőrzésére vonatkozó szabályokat;

| 31. | támogatja a tőkepiaci unió létrehozását, de rámutat, hogy biztosítani kell, hogy a pénzügyi rendszerkockázatok ne növekedjenek, és hogy ehhez rendelkezésre álljon a szükséges infrastruktúra és megerősített felügyelet a reálgazdaság támogatását célzó fenntartható, nem banki hitelezés és hosszú távú beruházások előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

31.

támogatja a tőkepiaci unió létrehozását, de rámutat, hogy biztosítani kell, hogy a pénzügyi rendszerkockázatok ne növekedjenek, és hogy ehhez rendelkezésre álljon a szükséges infrastruktúra és megerősített felügyelet a reálgazdaság támogatását célzó fenntartható, nem banki hitelezés és hosszú távú beruházások előmozdítása érdekében;

| 32. | felhívja a Bizottságot, hogy számolja fel az egységes piacon meglévő akadályokat a vállalkozások, különösen a kkv-k és a mikrovállalkozások finanszírozásának javítása érdekében, a magánszektorbeli beruházások fellendítése céljából; kéri a belső piacra vonatkozó uniós szabályok megerősítését és teljes körű végrehajtását, és sürgeti a Bizottságot, hogy az uniós versenyképesség és a fogyasztóvédelem javítása érdekében az uniós kereskedelempolitikákon belül következetesen fejlessze az egységes piac külső dimenzióját, elkerülve az uniós biztonsági, környezetvédelmi és társadalmi normáknak nem megfelelő áruk és termékek kapcsán felmerülő tisztességtelen versenyt; |
| --- | --- |

32.

felhívja a Bizottságot, hogy számolja fel az egységes piacon meglévő akadályokat a vállalkozások, különösen a kkv-k és a mikrovállalkozások finanszírozásának javítása érdekében, a magánszektorbeli beruházások fellendítése céljából; kéri a belső piacra vonatkozó uniós szabályok megerősítését és teljes körű végrehajtását, és sürgeti a Bizottságot, hogy az uniós versenyképesség és a fogyasztóvédelem javítása érdekében az uniós kereskedelempolitikákon belül következetesen fejlessze az egységes piac külső dimenzióját, elkerülve az uniós biztonsági, környezetvédelmi és társadalmi normáknak nem megfelelő áruk és termékek kapcsán felmerülő tisztességtelen versenyt;

| 33. | nagyratörő uniós iparpolitikát sürget, amely az innováció révén lehetővé teszi új termékek kifejlesztését és az ipari folyamatok szerkezetátalakítását az uniós ipar korszerűsítése érdekében az ágazat digitális átállásáról való gondoskodás, és az annak kihasználására szolgáló digitális készségeket biztosítása révén; |
| --- | --- |

33.

nagyratörő uniós iparpolitikát sürget, amely az innováció révén lehetővé teszi új termékek kifejlesztését és az ipari folyamatok szerkezetátalakítását az uniós ipar korszerűsítése érdekében az ágazat digitális átállásáról való gondoskodás, és az annak kihasználására szolgáló digitális készségeket biztosítása révén;

| 34. | úgy véli, hogy a versenyképességet, a növekedést és a munkahelyteremtést lefedő Európa 2020 stratégia szociális dimenziójának a tagállamok szociálpolitikájának – többek között referenciaszintek vagy szükség esetén jogszabályok alkalmazásával történő – összehangolása révén egy sor olyan alapvető szociális norma fenntartására és továbbfejlesztésére kellene összpontosítania, mint az állami munkaügyi hivatalok szolgáltatásainak színvonala, újrafoglalkoztatási ösztönzőkkel összekapcsolt munkanélküli juttatások biztosítása, az egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés, a megfizethető és minőségi gyermekgondozási szolgáltatások, a szakképzés és az élethosszig tartó tanulás; úgy véli, hogy az Európa 2020 stratégia szociális céljait és a kulcsfontosságú foglalkoztatási és szociális mutatók eredménytábláját fel lehetne használni ezen alapvető normák érvényesítésének nyomon követésére; |
| --- | --- |

34.

úgy véli, hogy a versenyképességet, a növekedést és a munkahelyteremtést lefedő Európa 2020 stratégia szociális dimenziójának a tagállamok szociálpolitikájának – többek között referenciaszintek vagy szükség esetén jogszabályok alkalmazásával történő – összehangolása révén egy sor olyan alapvető szociális norma fenntartására és továbbfejlesztésére kellene összpontosítania, mint az állami munkaügyi hivatalok szolgáltatásainak színvonala, újrafoglalkoztatási ösztönzőkkel összekapcsolt munkanélküli juttatások biztosítása, az egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés, a megfizethető és minőségi gyermekgondozási szolgáltatások, a szakképzés és az élethosszig tartó tanulás; úgy véli, hogy az Európa 2020 stratégia szociális céljait és a kulcsfontosságú foglalkoztatási és szociális mutatók eredménytábláját fel lehetne használni ezen alapvető normák érvényesítésének nyomon követésére;

| 35. | sürgeti a Bizottságot, hogy véglegesítse és az év vége előtt terjessze elő a munkavállalói mobilitásra vonatkozó csomagot, amelyben foglalkozik a munkavállalói mobilitás negatív hatásaival is; a visszaélések elleni küzdelem érdekében szigorú határokon átnyúló munkaügyi ellenőrzéseket sürget; úgy véli, hogy az Európa-szerte biztosított mobilitás alapvető jog; továbbá felhívja a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket az európai munkavállalók beilleszkedésének és foglalkoztathatóságának előmozdítására; emlékezteti a Bizottságot a munkavállalók kiküldetéséről szóló irányelv értelmében meglévő kötelezettségére; |
| --- | --- |

35.

sürgeti a Bizottságot, hogy véglegesítse és az év vége előtt terjessze elő a munkavállalói mobilitásra vonatkozó csomagot, amelyben foglalkozik a munkavállalói mobilitás negatív hatásaival is; a visszaélések elleni küzdelem érdekében szigorú határokon átnyúló munkaügyi ellenőrzéseket sürget; úgy véli, hogy az Európa-szerte biztosított mobilitás alapvető jog; továbbá felhívja a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket az európai munkavállalók beilleszkedésének és foglalkoztathatóságának előmozdítására; emlékezteti a Bizottságot a munkavállalók kiküldetéséről szóló irányelv értelmében meglévő kötelezettségére;

| 36. | konkrét lépéseket kér a továbbra is fennálló munkaerő-piaci megkülönböztetés felszámolására, különösen az idősebb munkavállalók, a tartósan munkanélküli személyek, a nők, a fogyatékossággal élők és a fiatalok vonatkozásában; emlékeztet rá, hogy a tartós munkanélküliség problémáját nem csak az oktatás és képzés révén kell kezelni, hanem a munkaerőpiacok befogadóképességének növelése, a tanácsadás javítása, a munkakeresők támogatása, a munkaerő-felvételt ösztönző támogatások és a munkához kötött juttatások révén is; |
| --- | --- |

36.

konkrét lépéseket kér a továbbra is fennálló munkaerő-piaci megkülönböztetés felszámolására, különösen az idősebb munkavállalók, a tartósan munkanélküli személyek, a nők, a fogyatékossággal élők és a fiatalok vonatkozásában; emlékeztet rá, hogy a tartós munkanélküliség problémáját nem csak az oktatás és képzés révén kell kezelni, hanem a munkaerőpiacok befogadóképességének növelése, a tanácsadás javítása, a munkakeresők támogatása, a munkaerő-felvételt ösztönző támogatások és a munkához kötött juttatások révén is;

| 37. | reméli, hogy az ifjúsági garancia végrehajtása – ideértve az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésből nyújtott támogatásokat – meg fogja hozni a gyümölcseit, és kifejezi hajlandóságát minden olyan – többek között pénzügyi – kezdeményezés támogatására, amely ezen uniós program megerősítését célozza; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az oktatás és a képzés továbbra is maradjon a legfontosabb prioritásai között, beleértve a jelenlegi és jövőbeli munkaerőpiacon szükséges készségek újragondolását, a magas minőségre, a hatékonyságra, a hozzáférhetőségre és az egyenlőségre összpontosítva; úgy véli, hogy különös figyelmet kell fordítani az élethosszig tartó tanulásra, a duális oktatási rendszerekre, a diplomák elismerésére és az idő előtti iskolaelhagyás arányának csökkentését célzó intézkedések támogatására annak biztosítása érdekében, hogy a tanulók elsajátítsák az alapvető írás- és olvasási készségeket, az OECD nemzetközi tanulói teljesítményértékelési programjában (PISA) meghatározottak szerint, a Szerződés szerinti hatáskörökkel összhangban; kéri, hogy fektessenek nagyobb hangsúlyt a finanszírozás és a fiatalok mobilitásának megkönnyítésére, például szakmai gyakorlatok révén, annak érdekében, hogy az a lehető legnagyobb mértékben megfeleljen a rendelkezésre álló készségek és a munkahelyek kínálatának az egységes piacon; |
| --- | --- |

37.

reméli, hogy az ifjúsági garancia végrehajtása – ideértve az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésből nyújtott támogatásokat – meg fogja hozni a gyümölcseit, és kifejezi hajlandóságát minden olyan – többek között pénzügyi – kezdeményezés támogatására, amely ezen uniós program megerősítését célozza; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az oktatás és a képzés továbbra is maradjon a legfontosabb prioritásai között, beleértve a jelenlegi és jövőbeli munkaerőpiacon szükséges készségek újragondolását, a magas minőségre, a hatékonyságra, a hozzáférhetőségre és az egyenlőségre összpontosítva; úgy véli, hogy különös figyelmet kell fordítani az élethosszig tartó tanulásra, a duális oktatási rendszerekre, a diplomák elismerésére és az idő előtti iskolaelhagyás arányának csökkentését célzó intézkedések támogatására annak biztosítása érdekében, hogy a tanulók elsajátítsák az alapvető írás- és olvasási készségeket, az OECD nemzetközi tanulói teljesítményértékelési programjában (PISA) meghatározottak szerint, a Szerződés szerinti hatáskörökkel összhangban; kéri, hogy fektessenek nagyobb hangsúlyt a finanszírozás és a fiatalok mobilitásának megkönnyítésére, például szakmai gyakorlatok révén, annak érdekében, hogy az a lehető legnagyobb mértékben megfeleljen a rendelkezésre álló készségek és a munkahelyek kínálatának az egységes piacon;

| 38. | úgy véli, hogy az oktatás és a gyermek-egészségügyi ellátás hozzáférhetősége, megfizethetősége és minősége kulcsfontosságú ahhoz, hogy egyetlen gyermek se maradjon le, ezért felhívja a Bizottságot, hogy gondolja át, milyen további intézkedésekkel lehetne előmozdítani a szociális beruházást, és csökkenteni a gyermekszegénységet; |
| --- | --- |

38.

úgy véli, hogy az oktatás és a gyermek-egészségügyi ellátás hozzáférhetősége, megfizethetősége és minősége kulcsfontosságú ahhoz, hogy egyetlen gyermek se maradjon le, ezért felhívja a Bizottságot, hogy gondolja át, milyen további intézkedésekkel lehetne előmozdítani a szociális beruházást, és csökkenteni a gyermekszegénységet;

| 39. | emlékeztet arra, hogy minden új jogalkotási javaslatban figyelembe kell venni a rugalmasság és a biztonság közötti megfelelő egyensúly biztosítását mind a munkáltatók, mind pedig a munkavállalók számára, csakúgy, mint a foglalkoztatási és szociális megfontolásokat, beleértve az elöregedés hatását és a készségigényeket; megállapítja, hogy a „munkavállaló” fogalma az új (ön)foglalkoztatási formák következtében sokrétű, ezért azzal foglalkozni kellene az egyenlőtlenségek leküzdése érdekében, melyek veszélybe sodorhatják szociális piacgazdaságunk méltányosságát és hatékonyságát; emlékezteti a Bizottságot arra, hogy felszólított a munkájuk során rákkeltő anyagokkal és mutagénekkel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló 2004/37/EK irányelv felülvizsgálatára, melyet 2012 végéig le kellett volna folytatni; |
| --- | --- |

39.

emlékeztet arra, hogy minden új jogalkotási javaslatban figyelembe kell venni a rugalmasság és a biztonság közötti megfelelő egyensúly biztosítását mind a munkáltatók, mind pedig a munkavállalók számára, csakúgy, mint a foglalkoztatási és szociális megfontolásokat, beleértve az elöregedés hatását és a készségigényeket; megállapítja, hogy a „munkavállaló” fogalma az új (ön)foglalkoztatási formák következtében sokrétű, ezért azzal foglalkozni kellene az egyenlőtlenségek leküzdése érdekében, melyek veszélybe sodorhatják szociális piacgazdaságunk méltányosságát és hatékonyságát; emlékezteti a Bizottságot arra, hogy felszólított a munkájuk során rákkeltő anyagokkal és mutagénekkel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló 2004/37/EK irányelv felülvizsgálatára, melyet 2012 végéig le kellett volna folytatni;

| 40. | kiemeli a kohéziós politika által az uniós növekedés és foglalkoztatás gerincét jelentő kkv-k számára nyújtott támogatás fontosságát, és felszólít a kohéziós politikát finanszírozó alapok, a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME) és a Horizont 2020 keretprogram közötti szinergiák létrehozására; |
| --- | --- |

40.

kiemeli a kohéziós politika által az uniós növekedés és foglalkoztatás gerincét jelentő kkv-k számára nyújtott támogatás fontosságát, és felszólít a kohéziós politikát finanszírozó alapok, a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME) és a Horizont 2020 keretprogram közötti szinergiák létrehozására;

| 41. | hangsúlyozza a Horizont 2020 végrehajtása folytatásának fontosságát, különös tekintettel azon törekvéseire, hogy nagyobb hangsúlyt kell kapnia a világszintű kutatás olyan termékekre és szolgáltatásokra váltásának, amelyek hozzájárulhatnak az európai gazdaságok versenyképességének megújulásához; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza a Horizont 2020 végrehajtása folytatásának fontosságát, különös tekintettel azon törekvéseire, hogy nagyobb hangsúlyt kell kapnia a világszintű kutatás olyan termékekre és szolgáltatásokra váltásának, amelyek hozzájárulhatnak az európai gazdaságok versenyképességének megújulásához;

| 42. | felhív olyan kezdeményezések kidolgozására, amelyek kibontakoztatják a kulturális és kreatív ágazat mint a munkahelyteremtés és a növekedés forrásában rejlő lehetőségeket; hangsúlyozza ezzel összefüggésben a szellemitulajdon-jogok érvényesítésének fontosságát, és sürgeti a Bizottságot, hogy hajtsa végre a szellemitulajdon-jogok megsértése elleni küzdelemre irányuló cselekvési tervéből adódó intézkedéseket, ideértve a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok érvényesítéséről szóló irányelv felülvizsgálatát, amely nem tart lépést a digitális korral, és nem megfelelő az online jogsértések elleni fellépéshez, valamint a visszatérítési és egyéb kapcsolódó rendszerekre mint lehetséges uniós jogra vonatkozó zöld könyvből adódó intézkedéseket, a nem szándékosan megvásárolt hamisított termékekért kifizetett összegek visszaszerzése érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy még jobban erősítse meg a szellemi tulajdoni jogsértések európai megfigyelőközpontja hatáskörét, és üdvözli a szellemitulajdon-jogok érvényesítésével foglalkozó szakértői csoport Bizottság általi létrehozását; |
| --- | --- |

42.

felhív olyan kezdeményezések kidolgozására, amelyek kibontakoztatják a kulturális és kreatív ágazat mint a munkahelyteremtés és a növekedés forrásában rejlő lehetőségeket; hangsúlyozza ezzel összefüggésben a szellemitulajdon-jogok érvényesítésének fontosságát, és sürgeti a Bizottságot, hogy hajtsa végre a szellemitulajdon-jogok megsértése elleni küzdelemre irányuló cselekvési tervéből adódó intézkedéseket, ideértve a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok érvényesítéséről szóló irányelv felülvizsgálatát, amely nem tart lépést a digitális korral, és nem megfelelő az online jogsértések elleni fellépéshez, valamint a visszatérítési és egyéb kapcsolódó rendszerekre mint lehetséges uniós jogra vonatkozó zöld könyvből adódó intézkedéseket, a nem szándékosan megvásárolt hamisított termékekért kifizetett összegek visszaszerzése érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy még jobban erősítse meg a szellemi tulajdoni jogsértések európai megfigyelőközpontja hatáskörét, és üdvözli a szellemitulajdon-jogok érvényesítésével foglalkozó szakértői csoport Bizottság általi létrehozását;

| 43. | üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló szándékát, hogy visszavonja a közös európai adásvételi jogra vonatkozó javaslatot, és hangsúlyozza, hogy a Bizottság új javaslatának – ahogy az a digitális egységes piacról szóló közleményben bejelentésre került – a Parlament első olvasatbeli álláspontján kell alapulnia; |
| --- | --- |

43.

üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló szándékát, hogy visszavonja a közös európai adásvételi jogra vonatkozó javaslatot, és hangsúlyozza, hogy a Bizottság új javaslatának – ahogy az a digitális egységes piacról szóló közleményben bejelentésre került – a Parlament első olvasatbeli álláspontján kell alapulnia;

| 44. | hangsúlyozza egy olyan versenyképes pénzügyi szolgáltatási ágazat fontosságát, amely előnyös termékeket és átlátható tájékoztatást nyújt a fogyasztóknak; hangsúlyozza, hogy ez növelni fogja a fogyasztók bizalmát a pénzügyi szolgáltatási termékek iránt; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza egy olyan versenyképes pénzügyi szolgáltatási ágazat fontosságát, amely előnyös termékeket és átlátható tájékoztatást nyújt a fogyasztóknak; hangsúlyozza, hogy ez növelni fogja a fogyasztók bizalmát a pénzügyi szolgáltatási termékek iránt;

| 45. | aggódik amiatt, hogy egy részvénypiaci buborék szétpukkanása Kínában gazdasági és pénzügyi válságot eredményez, amely beláthatatlan következményekkel járhat; figyelmeztet arra, hogy egy ilyen válság rendszerhibákat eredményezhet a kínai pénzügyi szolgáltatási architektúrában; |
| --- | --- |

45.

aggódik amiatt, hogy egy részvénypiaci buborék szétpukkanása Kínában gazdasági és pénzügyi válságot eredményez, amely beláthatatlan következményekkel járhat; figyelmeztet arra, hogy egy ilyen válság rendszerhibákat eredményezhet a kínai pénzügyi szolgáltatási architektúrában;

Az adócsalás és az adókijátszás elleni küzdelem

| 46. | örömmel fogadja az új adópolitikai csomag közzétételét, és kéri a Bizottságot, hogy mutasson elkötelezettséget egy tisztességes adórendszer biztosítására, amely azon az elven alapul, hogy az adókat abban az országban kell befizetni, ahol a nyereség termelődik, elkerülve a belső piac torzulását és a tisztességtelen versenyt; |
| --- | --- |

46.

örömmel fogadja az új adópolitikai csomag közzétételét, és kéri a Bizottságot, hogy mutasson elkötelezettséget egy tisztességes adórendszer biztosítására, amely azon az elven alapul, hogy az adókat abban az országban kell befizetni, ahol a nyereség termelődik, elkerülve a belső piac torzulását és a tisztességtelen versenyt;

| 47. | üdvözli a Bizottság és a tagállamok által végzett, arra irányuló munkát, hogy minden fontos nemzetközi fórumon tevékenyen segítsék elő az adócsalás, az adókikerülés, az agresszív adótervezés és az adóparadicsomok elleni küzdelmet az OECD-nek az adóügyi jó kormányzás terén szerzett szakértelmére támaszkodva; |
| --- | --- |

47.

üdvözli a Bizottság és a tagállamok által végzett, arra irányuló munkát, hogy minden fontos nemzetközi fórumon tevékenyen segítsék elő az adócsalás, az adókikerülés, az agresszív adótervezés és az adóparadicsomok elleni küzdelmet az OECD-nek az adóügyi jó kormányzás terén szerzett szakértelmére támaszkodva;

| 48. | felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki közleményt az adóparadicsomok (nem együttműködő országok és területek) uniós, az OECD előírásain alapuló fogalommeghatározásának kidolgozásáról; úgy véli, hogy e politikát egyértelmű elképzeléssel kell kiegészíteni arról, hogyan használnák fel e listát; felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy terjesszen elő egy javított uniós kezdeményezést a kötelező közös konszolidált társaságiadó-alapról, még akkor is, ha a konszolidációra irányuló részt az első szakaszban későbbre halasztják, ami jelentős adminisztratív következményekkel járna, és zökkenőmentes átmeneti rendszert tesz szükségessé; |
| --- | --- |

48.

felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki közleményt az adóparadicsomok (nem együttműködő országok és területek) uniós, az OECD előírásain alapuló fogalommeghatározásának kidolgozásáról; úgy véli, hogy e politikát egyértelmű elképzeléssel kell kiegészíteni arról, hogyan használnák fel e listát; felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy terjesszen elő egy javított uniós kezdeményezést a kötelező közös konszolidált társaságiadó-alapról, még akkor is, ha a konszolidációra irányuló részt az első szakaszban későbbre halasztják, ami jelentős adminisztratív következményekkel járna, és zökkenőmentes átmeneti rendszert tesz szükségessé;

Az összekapcsolt és inkluzív digitális egységes piac

| 49. | határozottan emlékezteti a Bizottságot, hogy a helyi beruházások ösztönzésére irányuló megfelelő mechanizmus nélkül nem lehetséges a digitális unió ambiciózus tervének megvalósítása, és támogatja a digitális egységes piac előtérbe helyezését, tekintettel azokra a lehetőségekre, amelyeket a digitális tevékenységek teremthetnek a munkahelyek és új vállalkozások létrehozása, az innováció előmozdítása, a termelékenység fokozása, a versenyképesség növelése és ezáltal a növekedés megteremtése tekintetében; hangsúlyozza, hogy támogatni kell a digitális ágazatot, amelynek minden európai polgár számára biztosítania kell a lehető leggyorsabb és a lehető legolcsóbb internetkapcsolatot; |
| --- | --- |

49.

határozottan emlékezteti a Bizottságot, hogy a helyi beruházások ösztönzésére irányuló megfelelő mechanizmus nélkül nem lehetséges a digitális unió ambiciózus tervének megvalósítása, és támogatja a digitális egységes piac előtérbe helyezését, tekintettel azokra a lehetőségekre, amelyeket a digitális tevékenységek teremthetnek a munkahelyek és új vállalkozások létrehozása, az innováció előmozdítása, a termelékenység fokozása, a versenyképesség növelése és ezáltal a növekedés megteremtése tekintetében; hangsúlyozza, hogy támogatni kell a digitális ágazatot, amelynek minden európai polgár számára biztosítania kell a lehető leggyorsabb és a lehető legolcsóbb internetkapcsolatot;

| 50. | elismeri a Bizottság arra irányuló elkötelezettségét, hogy felszabadítsa a digitális gazdaságban rejlő lehetőségeket azáltal, hogy három pillérre összpontosítja megközelítését, jobb hozzáférést biztosítva a fogyasztók és a vállalkozások számára, valamint megfelelőbb környezetet teremtve a digitális szolgáltatások fejlesztéséhez; hangsúlyozza, hogy együtt kell működni a globális szabályozókkal a versennyel, a biztonsággal és a védelemmel kapcsolatban; kitart amellett, hogy a digitális szakadék kezelése érdekében mindenki számára nagy sebességű, széles sávú kapcsolat biztosítása révén javítani kell a hálózathoz való hozzáférést; üdvözli az európai szabad adatáramlási kezdeményezés bejelentését, amelynek meg kell szüntetnie az adatok egységes piaca előtt álló meglévő akadályokat; |
| --- | --- |

50.

elismeri a Bizottság arra irányuló elkötelezettségét, hogy felszabadítsa a digitális gazdaságban rejlő lehetőségeket azáltal, hogy három pillérre összpontosítja megközelítését, jobb hozzáférést biztosítva a fogyasztók és a vállalkozások számára, valamint megfelelőbb környezetet teremtve a digitális szolgáltatások fejlesztéséhez; hangsúlyozza, hogy együtt kell működni a globális szabályozókkal a versennyel, a biztonsággal és a védelemmel kapcsolatban; kitart amellett, hogy a digitális szakadék kezelése érdekében mindenki számára nagy sebességű, széles sávú kapcsolat biztosítása révén javítani kell a hálózathoz való hozzáférést; üdvözli az európai szabad adatáramlási kezdeményezés bejelentését, amelynek meg kell szüntetnie az adatok egységes piaca előtt álló meglévő akadályokat;

| 51. | támogatja az Unió adatvédelmi csomagjának kidolgozására irányuló bizottsági erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

51.

támogatja az Unió adatvédelmi csomagjának kidolgozására irányuló bizottsági erőfeszítéseket;

| 52. | úgy véli, hogy a digitális egységes piacon szükség van a bürokrácia és az indokolatlan vagy aránytalan szabályozási és nem szabályozási jellegű akadályok megszüntetésére is, hogy teljes mértékben kiaknázható legyen az ipar digitális átalakulásában és a határokon átnyúló elektronikus kereskedelemben rejlő potenciál; úgy véli, hogy fontolóra lehetne venni célzottabb intézkedéseket a fogyasztói bizalom növelése és az adatvédelem fokozása érdekében a digitális termékek és szolgáltatások vásárlása során az Unióban, mivel mindkettő alapvetően fontos ahhoz, hogy az európaiak megbízzanak a digitális egységes piacban, ami mindennapi életük digitalizálásának részét képezi; |
| --- | --- |

52.

úgy véli, hogy a digitális egységes piacon szükség van a bürokrácia és az indokolatlan vagy aránytalan szabályozási és nem szabályozási jellegű akadályok megszüntetésére is, hogy teljes mértékben kiaknázható legyen az ipar digitális átalakulásában és a határokon átnyúló elektronikus kereskedelemben rejlő potenciál; úgy véli, hogy fontolóra lehetne venni célzottabb intézkedéseket a fogyasztói bizalom növelése és az adatvédelem fokozása érdekében a digitális termékek és szolgáltatások vásárlása során az Unióban, mivel mindkettő alapvetően fontos ahhoz, hogy az európaiak megbízzanak a digitális egységes piacban, ami mindennapi életük digitalizálásának részét képezi;

| 53. | kéri a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a jelenleg zajló technológiai konvergenciát az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv felülvizsgálata során, megfelelő ajánlásokat téve a szabályozási keret kiigazítására és jövőállóvá tételére; felszólítja a Bizottságot, hogy továbbra is segítse a kulturális és kreatív iparágakat, valamint támogassa és mozdítsa elő a kulturális örökség európai évének létrehozását; e tekintetben hangsúlyozza, hogy a kulturális és kreatív ágazat teszi ki az EU GDP-jének 4,5 %-át, valamint 8,5 millió munkahelyet jelent, és így nem csak a kulturális sokféleség szempontjából fontos, hanem jelentős mértékben hozzájárul a társadalmi és gazdasági fejlődéshez is az Unióban; |
| --- | --- |

53.

kéri a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a jelenleg zajló technológiai konvergenciát az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv felülvizsgálata során, megfelelő ajánlásokat téve a szabályozási keret kiigazítására és jövőállóvá tételére; felszólítja a Bizottságot, hogy továbbra is segítse a kulturális és kreatív iparágakat, valamint támogassa és mozdítsa elő a kulturális örökség európai évének létrehozását; e tekintetben hangsúlyozza, hogy a kulturális és kreatív ágazat teszi ki az EU GDP-jének 4,5 %-át, valamint 8,5 millió munkahelyet jelent, és így nem csak a kulturális sokféleség szempontjából fontos, hanem jelentős mértékben hozzájárul a társadalmi és gazdasági fejlődéshez is az Unióban;

| 54. | számít az egyetemes szolgáltatási irányelv nagyra törő, a végfelhasználói jogok naprakésszé tétele érdekében történő felülvizsgálatára; |
| --- | --- |

54.

számít az egyetemes szolgáltatási irányelv nagyra törő, a végfelhasználói jogok naprakésszé tétele érdekében történő felülvizsgálatára;

Szerzői jogok

| 55. | további erőfeszítéseket sürget a szellemi alkotásokra vonatkozó uniós jogszabályok javítására és korszerűsítésére, különösen a szerzői jogok területén, hogy azok megfeleljenek a digitális kor követelményeinek, valamint hogy az Unión belül könnyebbé váljon a kreatív tartalmakhoz történő, tisztességes és ésszerű feltételek melletti, határokon átnyúló hozzáférés, ily módon jogbiztonságot teremtve, ugyanakkor védve a szerzői és előadói jogokat, megfelelő díjazást biztosítva, és egyúttal kezelve a digitális kalózkodást a kreatív és kulturális ágazatokban az értékteremtés és a foglalkoztatás tekintetében; felszólítja a Bizottságot, hogy a szerzői jog korszerűsítésére vonatkozó minden jogalkotási kezdeményezést független bizonyítékokra alapozzon; véleménye szerint a szerzői jognak meg kell tartania elsődleges funkcióját, vagyis azt, hogy az alkotók profitálhassanak erőfeszítéseikből azáltal, hogy mások felhasználják munkájukat; rámutat arra, hogy a regionális és európai kultúra népszerűsítésére irányuló hagyományos módszerek fontos szerepét nem akadályozhatja a modernizáció vagy reformjavaslatok; |
| --- | --- |

55.

további erőfeszítéseket sürget a szellemi alkotásokra vonatkozó uniós jogszabályok javítására és korszerűsítésére, különösen a szerzői jogok területén, hogy azok megfeleljenek a digitális kor követelményeinek, valamint hogy az Unión belül könnyebbé váljon a kreatív tartalmakhoz történő, tisztességes és ésszerű feltételek melletti, határokon átnyúló hozzáférés, ily módon jogbiztonságot teremtve, ugyanakkor védve a szerzői és előadói jogokat, megfelelő díjazást biztosítva, és egyúttal kezelve a digitális kalózkodást a kreatív és kulturális ágazatokban az értékteremtés és a foglalkoztatás tekintetében; felszólítja a Bizottságot, hogy a szerzői jog korszerűsítésére vonatkozó minden jogalkotási kezdeményezést független bizonyítékokra alapozzon; véleménye szerint a szerzői jognak meg kell tartania elsődleges funkcióját, vagyis azt, hogy az alkotók profitálhassanak erőfeszítéseikből azáltal, hogy mások felhasználják munkájukat; rámutat arra, hogy a regionális és európai kultúra népszerűsítésére irányuló hagyományos módszerek fontos szerepét nem akadályozhatja a modernizáció vagy reformjavaslatok;

Rugalmas energiaunió és előretekintő éghajlat-politika

| 56. | hangsúlyozza, hogy az energiaunió a következő területeken történő megerősített uniós fellépés révén érhető el: versenyképes belső energiapiac, erős európai irányítási rendszer, kutatás és innováció, a határokon átnyúló infrastruktúra és összeköttetések fejlesztésére irányuló új beruházások, fenntarthatóságot és biztonságot nyújtva egy olyan energetikai átálláshoz, amely fel fogja lendíteni a növekedést és a munkahelyteremtést, és hosszú távon megfizethető energiaárakat biztosít majd a háztartások és az ipar számára, ezzel megelőzve és kezelve az energiaszegénységet; |
| --- | --- |

56.

hangsúlyozza, hogy az energiaunió a következő területeken történő megerősített uniós fellépés révén érhető el: versenyképes belső energiapiac, erős európai irányítási rendszer, kutatás és innováció, a határokon átnyúló infrastruktúra és összeköttetések fejlesztésére irányuló új beruházások, fenntarthatóságot és biztonságot nyújtva egy olyan energetikai átálláshoz, amely fel fogja lendíteni a növekedést és a munkahelyteremtést, és hosszú távon megfizethető energiaárakat biztosít majd a háztartások és az ipar számára, ezzel megelőzve és kezelve az energiaszegénységet;

| 57. | felszólít a zöld beruházásoknak többek között a stratégiai beruházási terv révén történő előmozdítására, valamint egy hosszú távú és stabil politikai keretet szorgalmaz az erőforrás-hatékony és alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság előmozdítása érdekében, megerősítve a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére irányuló uniós célkitűzéseket, növelve a megújuló energiák arányát és javítva az energiahatékonyságot, amihez a páneurópai villamosenergia-hálózatba történő beruházásokra és a megújuló energiaforrások nagyobb mértékű használatára van szükség; |
| --- | --- |

57.

felszólít a zöld beruházásoknak többek között a stratégiai beruházási terv révén történő előmozdítására, valamint egy hosszú távú és stabil politikai keretet szorgalmaz az erőforrás-hatékony és alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság előmozdítása érdekében, megerősítve a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére irányuló uniós célkitűzéseket, növelve a megújuló energiák arányát és javítva az energiahatékonyságot, amihez a páneurópai villamosenergia-hálózatba történő beruházásokra és a megújuló energiaforrások nagyobb mértékű használatára van szükség;

| 58. | felhívja a Bizottságot, hogy teljes mértékben vonja be a Parlamentet a globális felmelegedés elleni harc érdekében kifejtett közös erőfeszítések megtételébe, annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi uniós szakpolitikában figyelembe vegyék az éghajlattal kapcsolatos fellépéseket azáltal, hogy azokat az éghajlatváltozás valós következményeihez igazítják, továbbá jogalkotási javaslatokat kér, hogy a 2030-as energiaügyi és éghajlat-változási csomagot rendes jogalkotási eljárás keretében hajtsák végre; |
| --- | --- |

58.

felhívja a Bizottságot, hogy teljes mértékben vonja be a Parlamentet a globális felmelegedés elleni harc érdekében kifejtett közös erőfeszítések megtételébe, annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi uniós szakpolitikában figyelembe vegyék az éghajlattal kapcsolatos fellépéseket azáltal, hogy azokat az éghajlatváltozás valós következményeihez igazítják, továbbá jogalkotási javaslatokat kér, hogy a 2030-as energiaügyi és éghajlat-változási csomagot rendes jogalkotási eljárás keretében hajtsák végre;

| 59. | felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa a megújuló energiaforrásokról szóló 2009/28/EK irányelv teljes körű végrehajtását, és terjesszen elő az Európai Parlamentet is bevonó, hatékony szabályozást célzó javaslatokat, a nagyra törő megújulóenergia-célkitűzések megvalósításának lehetővé tétele érdekében; |
| --- | --- |

59.

felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa a megújuló energiaforrásokról szóló 2009/28/EK irányelv teljes körű végrehajtását, és terjesszen elő az Európai Parlamentet is bevonó, hatékony szabályozást célzó javaslatokat, a nagyra törő megújulóenergia-célkitűzések megvalósításának lehetővé tétele érdekében;

| 60. | felszólítja a Bizottságot, hogy egy ambiciózus éghajlat- és energiapolitikai keret 2030-ra történő kialakítása érdekében terjesszen elő kezdeményezéseket a globális éghajlat-változási megállapodás megkötéséhez való uniós hozzájárulásként az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményéről szóló párizsi csúcstalálkozót megelőzően; kiemeli annak fontosságát, hogy lendületet kell adni egy szilárd, átfogó, tisztességes és jogilag kötelező érvényű megállapodásnak; felszólítja a Bizottságot, hogy gondoskodjon a párizsi találkozó megfelelő nyomon követéséről, valamint hogy terjesszen elő jogalkotási javaslatokat a megállapodás időben történő ratifikációja érdekében; |
| --- | --- |

60.

felszólítja a Bizottságot, hogy egy ambiciózus éghajlat- és energiapolitikai keret 2030-ra történő kialakítása érdekében terjesszen elő kezdeményezéseket a globális éghajlat-változási megállapodás megkötéséhez való uniós hozzájárulásként az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményéről szóló párizsi csúcstalálkozót megelőzően; kiemeli annak fontosságát, hogy lendületet kell adni egy szilárd, átfogó, tisztességes és jogilag kötelező érvényű megállapodásnak; felszólítja a Bizottságot, hogy gondoskodjon a párizsi találkozó megfelelő nyomon követéséről, valamint hogy terjesszen elő jogalkotási javaslatokat a megállapodás időben történő ratifikációja érdekében;

| 61. | kéri, hogy nyújtsanak be jogalkotási javaslatot az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó 2030-as céloknak az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeren kívüli ágazatokban történő elosztásával kapcsolatosan, vizsgálják felül az energiahatékonyságról szóló jogalkotási keretet, többek között az épületek energiateljesítménye, az energiahatékonysági irányelv és a 2030-as keret egyéb kormányzással kapcsolatos aspektusai tekintetében, és vizsgálják felül a megújulóenergia-irányelvet; |
| --- | --- |

61.

kéri, hogy nyújtsanak be jogalkotási javaslatot az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó 2030-as céloknak az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeren kívüli ágazatokban történő elosztásával kapcsolatosan, vizsgálják felül az energiahatékonyságról szóló jogalkotási keretet, többek között az épületek energiateljesítménye, az energiahatékonysági irányelv és a 2030-as keret egyéb kormányzással kapcsolatos aspektusai tekintetében, és vizsgálják felül a megújulóenergia-irányelvet;

| 62. | sürgeti a Bizottságot, hogy kezelje prioritásként az Európai Unió geopolitikai függetlenségét a harmadik országokkal szembeni egységes tárgyalási pozíció megteremtésével, beleértve a gázellátás biztonságáról szóló rendelet és a kormányközi energiaügyi megállapodásokra vonatkozó információcsere-mechanizmus létrehozásáról szóló határozat időben történő felülvizsgálatát is; hangsúlyozza az energiaellátás megfizethetőségének, fenntarthatóságának és biztonságának fontosságát; hangsúlyozza, hogy bár a Szerződés biztosítja minden tagállam jogát ahhoz, hogy döntsön saját energiaszerkezetéről, a regionális együttműködés (pl. a balti-tengeri, a dél-kelet európai, a közép-, és nyugat-európai, valamint az északi-tengeri térségben) költségmegtakarításokat eredményezne, és az egész uniós energiarendszer javát szolgálná; |
| --- | --- |

62.

sürgeti a Bizottságot, hogy kezelje prioritásként az Európai Unió geopolitikai függetlenségét a harmadik országokkal szembeni egységes tárgyalási pozíció megteremtésével, beleértve a gázellátás biztonságáról szóló rendelet és a kormányközi energiaügyi megállapodásokra vonatkozó információcsere-mechanizmus létrehozásáról szóló határozat időben történő felülvizsgálatát is; hangsúlyozza az energiaellátás megfizethetőségének, fenntarthatóságának és biztonságának fontosságát; hangsúlyozza, hogy bár a Szerződés biztosítja minden tagállam jogát ahhoz, hogy döntsön saját energiaszerkezetéről, a regionális együttműködés (pl. a balti-tengeri, a dél-kelet európai, a közép-, és nyugat-európai, valamint az északi-tengeri térségben) költségmegtakarításokat eredményezne, és az egész uniós energiarendszer javát szolgálná;

Környezetvédelmi és egészségügyi kérdések

| 63. | üdvözli a Bizottságnak a levegőminőséggel kapcsolatos csomagra irányuló javaslatát, valamint a REACH-rendelet folyamatban lévő végrehajtását; felszólít a környezetbarát tervezésre irányuló intézkedések kiegyensúlyozottabb megközelítésére, azok energiamegtakarítási potenciáljára és piaci relevanciájára alapozva; határozottan támogatja az energiafogyasztást jelölő egyértelmű címkézést annak érdekében, hogy a fogyasztók számára legyen választási lehetőség, és új javaslatot sürget a körforgásos gazdaságra vonatkozó csomagra irányulóan; úgy véli, hogy a körforgásos gazdaságba való befektetés és annak ösztönzése támogathatja a Bizottság munkahelyteremtéssel, növekedéssel és versenyképességgel kapcsolatos ütemtervét, és – csökkentve az EU függőségét az importált nyersanyagoktól – az összes érdekelt fél számára előnyös helyzetet teremthet, a körforgásos gazdaságra való átállásnak a zártláncú gyártás és a fenntartható termékfejlesztés révén történő előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

63.

üdvözli a Bizottságnak a levegőminőséggel kapcsolatos csomagra irányuló javaslatát, valamint a REACH-rendelet folyamatban lévő végrehajtását; felszólít a környezetbarát tervezésre irányuló intézkedések kiegyensúlyozottabb megközelítésére, azok energiamegtakarítási potenciáljára és piaci relevanciájára alapozva; határozottan támogatja az energiafogyasztást jelölő egyértelmű címkézést annak érdekében, hogy a fogyasztók számára legyen választási lehetőség, és új javaslatot sürget a körforgásos gazdaságra vonatkozó csomagra irányulóan; úgy véli, hogy a körforgásos gazdaságba való befektetés és annak ösztönzése támogathatja a Bizottság munkahelyteremtéssel, növekedéssel és versenyképességgel kapcsolatos ütemtervét, és – csökkentve az EU függőségét az importált nyersanyagoktól – az összes érdekelt fél számára előnyös helyzetet teremthet, a körforgásos gazdaságra való átállásnak a zártláncú gyártás és a fenntartható termékfejlesztés révén történő előmozdítása érdekében;

| 64. | felszólít az Unió biológiai sokféleséggel kapcsolatos stratégiájának félidős felülvizsgálatából és „A természet állapota az Európai Unióban” című bizottsági jelentésből adódó intézkedések átfogó végrehajtására a hiányosságok orvoslása, a stratégia teljes körű végrehajtásának biztosítása, valamint a biológiai sokféleséggel kapcsolatos uniós célok elérése érdekében; általánosságban hangsúlyozza, hogy ez a folyamat nem szolgálhat indokul a környezetvédelem szempontjából létfontosságú kérdésekkel kapcsolatos ambíciók gyengítésére; |
| --- | --- |

64.

felszólít az Unió biológiai sokféleséggel kapcsolatos stratégiájának félidős felülvizsgálatából és „A természet állapota az Európai Unióban” című bizottsági jelentésből adódó intézkedések átfogó végrehajtására a hiányosságok orvoslása, a stratégia teljes körű végrehajtásának biztosítása, valamint a biológiai sokféleséggel kapcsolatos uniós célok elérése érdekében; általánosságban hangsúlyozza, hogy ez a folyamat nem szolgálhat indokul a környezetvédelem szempontjából létfontosságú kérdésekkel kapcsolatos ambíciók gyengítésére;

| 65. | elvárja, hogy a Bizottság vizsgálja meg a környezet és az egészségügy azon területén felmerülő jelenlegi kihívásokat, ahol a környezet állapota negatív hatással van az emberi egészségre, és haladjon a tervezett stratégiák kidolgozásával, különös tekintettel a 7. környezetvédelmi cselekvési programban szereplő, a hormonháztartást zavaró anyagokra vonatkozó, tudományosan megalapozott horizontális kritériumokra; hangsúlyozza, hogy uniós szinten lépéseket kell tenni az egészségügyi technológiák közös európai értékelésének (HTA) irányába, oly módon, hogy az ne idézzen elő további adminisztratív terheket, valamint hogy kezelni kell az antimikrobiális rezisztenciát; várja a dohánytermékekről szóló irányelvben előirányzott másodlagos jogszabályokat; hangsúlyozza, hogy sürgősen felül kell vizsgálni a szövetekről és sejtekről szóló irányelvet, összhangba hozva azt a térítésmentes adományozás elvével, valamint a fejlett terápiákról szóló rendeletet, amelyet alkalmazhatóbbá kell tenni a kkv-k számára; |
| --- | --- |

65.

elvárja, hogy a Bizottság vizsgálja meg a környezet és az egészségügy azon területén felmerülő jelenlegi kihívásokat, ahol a környezet állapota negatív hatással van az emberi egészségre, és haladjon a tervezett stratégiák kidolgozásával, különös tekintettel a 7. környezetvédelmi cselekvési programban szereplő, a hormonháztartást zavaró anyagokra vonatkozó, tudományosan megalapozott horizontális kritériumokra; hangsúlyozza, hogy uniós szinten lépéseket kell tenni az egészségügyi technológiák közös európai értékelésének (HTA) irányába, oly módon, hogy az ne idézzen elő további adminisztratív terheket, valamint hogy kezelni kell az antimikrobiális rezisztenciát; várja a dohánytermékekről szóló irányelvben előirányzott másodlagos jogszabályokat; hangsúlyozza, hogy sürgősen felül kell vizsgálni a szövetekről és sejtekről szóló irányelvet, összhangba hozva azt a térítésmentes adományozás elvével, valamint a fejlett terápiákról szóló rendeletet, amelyet alkalmazhatóbbá kell tenni a kkv-k számára;

| 66. | fontosnak tartja annak biztosítását, hogy a Bizottság által az egészségügy és az élelmiszerbiztonság területén javasolt minden jövőbeli kezdeményezést vagy felülvizsgálatot szilárd tudományos bizonyítékokkal támasszanak alá; |
| --- | --- |

66.

fontosnak tartja annak biztosítását, hogy a Bizottság által az egészségügy és az élelmiszerbiztonság területén javasolt minden jövőbeli kezdeményezést vagy felülvizsgálatot szilárd tudományos bizonyítékokkal támasszanak alá;

Integrált és hatékony közlekedési ágazat

| 67. | felhívja a Bizottságot, hogy a tervezéstől a végrehajtásig biztosítsa a transzeurópai közlekedési hálózati (TEN-T) szakpolitika jobb nyomon követését és megfelelő végrehajtását; hangsúlyozza, hogy folytatni kell a TEN-T törzshálózati folyosók kialakítását annak érdekében, hogy az összes uniós régió közlekedési hálózatait – különösen kelet-nyugat irányban – összekapcsolják és felszámolják a korlátokat; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy teljes körűen végrehajtsák a NAIADES II. cselekvési programot; |
| --- | --- |

67.

felhívja a Bizottságot, hogy a tervezéstől a végrehajtásig biztosítsa a transzeurópai közlekedési hálózati (TEN-T) szakpolitika jobb nyomon követését és megfelelő végrehajtását; hangsúlyozza, hogy folytatni kell a TEN-T törzshálózati folyosók kialakítását annak érdekében, hogy az összes uniós régió közlekedési hálózatait – különösen kelet-nyugat irányban – összekapcsolják és felszámolják a korlátokat; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy teljes körűen végrehajtsák a NAIADES II. cselekvési programot;

| 68. | a hatékony tömegközlekedés hozzáférhetőségének biztosítása érdekében felszólít konkrét intézkedések meghozatalára intelligens és innovatív megoldások kidolgozásával, valamint a fenntartható városi mobilitási és összekapcsolt közlekedési rendszer infrastruktúrájához rendelt pénzügyi források mozgósításával, többek között fenntartható közlekedéstechnológiai újítások és alternatív üzemanyagok bevezetésével; |
| --- | --- |

68.

a hatékony tömegközlekedés hozzáférhetőségének biztosítása érdekében felszólít konkrét intézkedések meghozatalára intelligens és innovatív megoldások kidolgozásával, valamint a fenntartható városi mobilitási és összekapcsolt közlekedési rendszer infrastruktúrájához rendelt pénzügyi források mozgósításával, többek között fenntartható közlekedéstechnológiai újítások és alternatív üzemanyagok bevezetésével;

| 69. | kéri, hogy a fenntartható közlekedés érdekében – az euromatrica-irányelv felülvizsgálata és az európai elektronikus útdíjrendszer előmozdítását célzó keret révén – méltányos és hatékony árképzést alkalmazzanak, kéri az együttműködő intelligens közlekedési rendszerek kialakítására vonatkozó főterv kidolgozását, a tiszta és energiatakarékos közúti járművek használatának előmozdításáról szóló irányelv felülvizsgálatát, valamint a közúti közlekedési piacra jutás szabályainak felülvizsgálatát, energiahatékonyságának javítása céljából; |
| --- | --- |

69.

kéri, hogy a fenntartható közlekedés érdekében – az euromatrica-irányelv felülvizsgálata és az európai elektronikus útdíjrendszer előmozdítását célzó keret révén – méltányos és hatékony árképzést alkalmazzanak, kéri az együttműködő intelligens közlekedési rendszerek kialakítására vonatkozó főterv kidolgozását, a tiszta és energiatakarékos közúti járművek használatának előmozdításáról szóló irányelv felülvizsgálatát, valamint a közúti közlekedési piacra jutás szabályainak felülvizsgálatát, energiahatékonyságának javítása céljából;

| 70. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a fuvarozók közötti tisztességes verseny biztosításának módozatait, valamint foglalkozzon a közlekedési ágazatban dolgozók munkakörülményeivel és javítsa a közúti biztonságot; |
| --- | --- |

70.

felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a fuvarozók közötti tisztességes verseny biztosításának módozatait, valamint foglalkozzon a közlekedési ágazatban dolgozók munkakörülményeivel és javítsa a közúti biztonságot;

| 71. | hangsúlyozza, hogy a légi közlekedési csomag tekintetében egy versenyképességi stratégia, a légi közlekedésben alkalmazott tisztességtelen árképzésre vonatkozó 868/2004/EK rendelet felülvizsgálata, valamint az Európai Repülésbiztonsági Ügynökségről szóló (216/2008/EK) rendelet felülvizsgálata kulcsfontosságú prioritások; |
| --- | --- |

71.

hangsúlyozza, hogy a légi közlekedési csomag tekintetében egy versenyképességi stratégia, a légi közlekedésben alkalmazott tisztességtelen árképzésre vonatkozó 868/2004/EK rendelet felülvizsgálata, valamint az Európai Repülésbiztonsági Ügynökségről szóló (216/2008/EK) rendelet felülvizsgálata kulcsfontosságú prioritások;

Mezőgazdasági és halászati politikák

| 72. | megjegyzi, hogy a bürokrácia csökkentése és a szabályozási akadályok felszámolása érdekében a Bizottság elkötelezte magát az egyszerűsítés és a KAP javasolt célravezetőségi vizsgálata és értékelése mellett; olyan javaslatot szorgalmaz, amely megkönnyíti a reform végrehajtását, biztosítandó, hogy a mezőgazdasági termelőkre és a tagállami hatóságokra nehezedő adminisztratív terheket a lehető legalacsonyabb szinten lehessen tartani; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a KAP alapvető szerepének fenntartását az élelmezésbiztonság biztosításában, ösztönözni kell az uniós agrár-élelmiszeripari ágazat exportjának növelését és új piacok kialakítását, biztosítva az exportőrök méltányos hozzáférését, és hangsúlyozza, hogy nem szabad engedni az EU igen szigorú élelmiszer-biztonsági és egészségügyi normáiból; felszólít a kutatás, a mezőgazdasági termelők és az ipar közötti kapcsolatok innováción keresztüli megerősítésére; |
| --- | --- |

72.

megjegyzi, hogy a bürokrácia csökkentése és a szabályozási akadályok felszámolása érdekében a Bizottság elkötelezte magát az egyszerűsítés és a KAP javasolt célravezetőségi vizsgálata és értékelése mellett; olyan javaslatot szorgalmaz, amely megkönnyíti a reform végrehajtását, biztosítandó, hogy a mezőgazdasági termelőkre és a tagállami hatóságokra nehezedő adminisztratív terheket a lehető legalacsonyabb szinten lehessen tartani; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a KAP alapvető szerepének fenntartását az élelmezésbiztonság biztosításában, ösztönözni kell az uniós agrár-élelmiszeripari ágazat exportjának növelését és új piacok kialakítását, biztosítva az exportőrök méltányos hozzáférését, és hangsúlyozza, hogy nem szabad engedni az EU igen szigorú élelmiszer-biztonsági és egészségügyi normáiból; felszólít a kutatás, a mezőgazdasági termelők és az ipar közötti kapcsolatok innováción keresztüli megerősítésére;

| 73. | felszólítja a Bizottságot, hogy segítsen a mezőgazdasági termelőknek a piaci válságokra való felkészülésben a bevételkiesés megelőzését célzó új, erős piaci eszközökkel, valamint azáltal, hogy a lehetőségekhez mérten pontos és valós idejű adatok alapján tájékoztatják őket a változó piaci feltételekről; |
| --- | --- |

73.

felszólítja a Bizottságot, hogy segítsen a mezőgazdasági termelőknek a piaci válságokra való felkészülésben a bevételkiesés megelőzését célzó új, erős piaci eszközökkel, valamint azáltal, hogy a lehetőségekhez mérten pontos és valós idejű adatok alapján tájékoztatják őket a változó piaci feltételekről;

| 74. | hangsúlyozza, hogy határozott intézkedéseket kell hozni az élelmiszer-ellátási láncon belüli egyensúlyhiány megoldására, különösen az elsődleges termelők, a feldolgozók, a beszállítók és a forgalmazók közötti kapcsolat méltányosságának és átláthatóságának biztosítása érdekében, és felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az ellátási láncban tapasztalható egyensúlyhiányt és az elsődleges termelők fenntartható szerepét az ellátási láncon belül; |
| --- | --- |

74.

hangsúlyozza, hogy határozott intézkedéseket kell hozni az élelmiszer-ellátási láncon belüli egyensúlyhiány megoldására, különösen az elsődleges termelők, a feldolgozók, a beszállítók és a forgalmazók közötti kapcsolat méltányosságának és átláthatóságának biztosítása érdekében, és felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az ellátási láncban tapasztalható egyensúlyhiányt és az elsődleges termelők fenntartható szerepét az ellátási láncon belül;

| 75. | sürgeti a Bizottságot, hogy terjesszen elő többéves gazdálkodási terveket – a halászati erőforrások fenntartható kiaknázását célzó, megreformált közös halászati politika végrehajtásának egyik fő eszközeként – és terjessze elő a már 2015-re ütemezett, technikai intézkedésekről szóló jogi keretet, valamint a rendes jogalkotási eljárás keretében az ellenőrzésről szóló rendelet felülvizsgálatára vonatkozó javaslatot; |
| --- | --- |

75.

sürgeti a Bizottságot, hogy terjesszen elő többéves gazdálkodási terveket – a halászati erőforrások fenntartható kiaknázását célzó, megreformált közös halászati politika végrehajtásának egyik fő eszközeként – és terjessze elő a már 2015-re ütemezett, technikai intézkedésekről szóló jogi keretet, valamint a rendes jogalkotási eljárás keretében az ellenőrzésről szóló rendelet felülvizsgálatára vonatkozó javaslatot;

| 76. | kéri a Bizottságot, hogy az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia részeként tegyen további erőfeszítéseket a munkahelyteremtés érdekében a körforgásos gazdaság koncepciójának alkalmazása és szinergiák kialakítása révén valamennyi tengeri és tengerhasznosítási ágazatban („kék növekedés”); |
| --- | --- |

76.

kéri a Bizottságot, hogy az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia részeként tegyen további erőfeszítéseket a munkahelyteremtés érdekében a körforgásos gazdaság koncepciójának alkalmazása és szinergiák kialakítása révén valamennyi tengeri és tengerhasznosítási ágazatban („kék növekedés”);

| 77. | hangsúlyozza, hogy a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatról szóló rendelet sikeres volt, és 2016-ban is folytatni kell a végrehajtását, különösen azon nem együttműködő országokkal és szervezetekkel szemben, amelyek hozzájárulnak a halászat ilyen formáihoz; felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa a koherenciát az uniós szakpolitikák között, ideértve a közös halászati politikát és a kereskedelempolitikát is; |
| --- | --- |

77.

hangsúlyozza, hogy a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatról szóló rendelet sikeres volt, és 2016-ban is folytatni kell a végrehajtását, különösen azon nem együttműködő országokkal és szervezetekkel szemben, amelyek hozzájárulnak a halászat ilyen formáihoz; felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa a koherenciát az uniós szakpolitikák között, ideértve a közös halászati politikát és a kereskedelempolitikát is;

| 78. | hangsúlyozza, hogy egy jelentés keretében követni kell a halászati és akvakultúra-termékek egységes európai ökocímkéjére vonatkozó célkitűzést; |
| --- | --- |

78.

hangsúlyozza, hogy egy jelentés keretében követni kell a halászati és akvakultúra-termékek egységes európai ökocímkéjére vonatkozó célkitűzést;

Mélyebb és méltányosabb gazdasági és monetáris unió

| 79. | sürgeti a Bizottságot, hogy kövesse nyomon az „öt elnök jelentését”, és a közösségi módszert alkalmazva terjesszen elő ambiciózus tervet az összes olyan intézkedéssel, amely ahhoz szükséges, hogy növekedjen a gazdasági és monetáris unió (GMU) ellenálló képessége, és az keretet szabjon a jobb koordinációhoz és a strukturális konvergenciához; |
| --- | --- |

79.

sürgeti a Bizottságot, hogy kövesse nyomon az „öt elnök jelentését”, és a közösségi módszert alkalmazva terjesszen elő ambiciózus tervet az összes olyan intézkedéssel, amely ahhoz szükséges, hogy növekedjen a gazdasági és monetáris unió (GMU) ellenálló képessége, és az keretet szabjon a jobb koordinációhoz és a strukturális konvergenciához;

| 80. | felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon intézkedéseket annak érdekében, hogy javuljon az országspecifikus ajánlások tagállamok általi végrehajtása, valamint hogy a hatos csomagban és a kettes csomagban biztosított eszközök és a gazdasági kormányzásra vonatkozó jogszabályok alkalmazásával felgyorsítsa és erősítse az uniós gazdaság modernizációját célzó strukturális reformok és beruházások végrehajtását; felszólítja a Bizottságot, hogy a megerősített felügyeleti eljárás alatt álló vagy makrogazdasági kiigazítási program végrehajtására kötelezett országokkal folytatott együttműködése keretében kellő mértékben vegye figyelembe a kettes csomagban rögzített kötelezettségeit és hatásköreit; |
| --- | --- |

80.

felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon intézkedéseket annak érdekében, hogy javuljon az országspecifikus ajánlások tagállamok általi végrehajtása, valamint hogy a hatos csomagban és a kettes csomagban biztosított eszközök és a gazdasági kormányzásra vonatkozó jogszabályok alkalmazásával felgyorsítsa és erősítse az uniós gazdaság modernizációját célzó strukturális reformok és beruházások végrehajtását; felszólítja a Bizottságot, hogy a megerősített felügyeleti eljárás alatt álló vagy makrogazdasági kiigazítási program végrehajtására kötelezett országokkal folytatott együttműködése keretében kellő mértékben vegye figyelembe a kettes csomagban rögzített kötelezettségeit és hatásköreit;

Nemzetközi kereskedelempolitika

| 81. | emlékeztet azon álláspontjára, mely szerint a kiegyensúlyozott kereskedelmi megállapodások szabályozó hatással lehetnek a globalizációra; felszólítja ezért a Bizottságot annak biztosítására, hogy az európai szabványok ne kerüljenek veszélybe, és hangsúlyozza, hogy a kereskedelemnek hozzá kell járulnia a szegénység elleni küzdelemhez és a harmadik országok fejlődésének előmozdításához; úgy véli, hogy a kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályok világszerte történő felszámolása továbbra is az EU kereskedelmi stratégiájának kulcsfontosságú prioritása; e tekintetben megjegyzi, hogy a kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályokról szóló 2014-es bizottsági jelentés számottevő és indokolatlan akadályokat mutat ki a jelentős harmadik országokkal folytatott uniós kereskedelmi kapcsolatokban; ezért ismételten felszólítja a Bizottságot, hogy kövesse az ezzel kapcsolatos menetrendet, és folytassa az indokolatlan protekcionista intézkedések elleni küzdelmet; |
| --- | --- |

81.

emlékeztet azon álláspontjára, mely szerint a kiegyensúlyozott kereskedelmi megállapodások szabályozó hatással lehetnek a globalizációra; felszólítja ezért a Bizottságot annak biztosítására, hogy az európai szabványok ne kerüljenek veszélybe, és hangsúlyozza, hogy a kereskedelemnek hozzá kell járulnia a szegénység elleni küzdelemhez és a harmadik országok fejlődésének előmozdításához; úgy véli, hogy a kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályok világszerte történő felszámolása továbbra is az EU kereskedelmi stratégiájának kulcsfontosságú prioritása; e tekintetben megjegyzi, hogy a kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályokról szóló 2014-es bizottsági jelentés számottevő és indokolatlan akadályokat mutat ki a jelentős harmadik országokkal folytatott uniós kereskedelmi kapcsolatokban; ezért ismételten felszólítja a Bizottságot, hogy kövesse az ezzel kapcsolatos menetrendet, és folytassa az indokolatlan protekcionista intézkedések elleni küzdelmet;

| 82. | hangsúlyozza a transzatlanti kereskedelmi és befektetési megállapodás (TTIP) fontosságát; emlékezteti a Bizottságot az egész folyamat során a Parlamenttel való együttműködés, információcsere és az átláthatóság fontosságára; |
| --- | --- |

82.

hangsúlyozza a transzatlanti kereskedelmi és befektetési megállapodás (TTIP) fontosságát; emlékezteti a Bizottságot az egész folyamat során a Parlamenttel való együttműködés, információcsere és az átláthatóság fontosságára;

Egyéb kereskedelmi kérdések

| 83. | felszólítja a Bizottságot, hogy idő előtt hajtsa végre a kétoldalú beruházási szerződések tekintetében átmeneti rendelkezések megállapításáról szóló rendelet 2020-ra tervezett felülvizsgálatát annak érdekében, hogy létre lehessen hozni azokat az eszközöket, amelyek az uniós beruházási politika kidolgozása során történő kiegészítő lépések megtételéhez szükségesek; |
| --- | --- |

83.

felszólítja a Bizottságot, hogy idő előtt hajtsa végre a kétoldalú beruházási szerződések tekintetében átmeneti rendelkezések megállapításáról szóló rendelet 2020-ra tervezett felülvizsgálatát annak érdekében, hogy létre lehessen hozni azokat az eszközöket, amelyek az uniós beruházási politika kidolgozása során történő kiegészítő lépések megtételéhez szükségesek;

| 84. | kéri a Bizottságot, hogy folytassa az új vagy felülvizsgált szabadkereskedelmi megállapodásokra irányuló munkáját, és üdvözli a Bizottság ama szándékát, hogy irányelvtervezeteket javasoljon a tagállamok számára a Mexikóval, Chilével és Törökországgal hatályban lévő megállapodások korszerűsítése céljából; |
| --- | --- |

84.

kéri a Bizottságot, hogy folytassa az új vagy felülvizsgált szabadkereskedelmi megállapodásokra irányuló munkáját, és üdvözli a Bizottság ama szándékát, hogy irányelvtervezeteket javasoljon a tagállamok számára a Mexikóval, Chilével és Törökországgal hatályban lévő megállapodások korszerűsítése céljából;

| 85. | aggodalommal veszi tudomásul, hogy nem történt előrelépés az EU és India közötti szabadkereskedelmi megállapodás terén, és kéri a Bizottságot, hogy tegyen további erőfeszítéseket a tárgyalások útjában álló akadályok eltávolítása érdekében; |
| --- | --- |

85.

aggodalommal veszi tudomásul, hogy nem történt előrelépés az EU és India közötti szabadkereskedelmi megállapodás terén, és kéri a Bizottságot, hogy tegyen további erőfeszítéseket a tárgyalások útjában álló akadályok eltávolítása érdekében;

| 86. | hangsúlyozza, hogy a multilateralizmust továbbra is az uniós kereskedelempolitika egyik alapvető céljának kell tekinteni, és felszólítja a Bizottságot, hogy a WTO Nairobiban, 2015 decemberében tartandó 10. miniszteri konferenciáján törekedjen a megállapodásra; |
| --- | --- |

86.

hangsúlyozza, hogy a multilateralizmust továbbra is az uniós kereskedelempolitika egyik alapvető céljának kell tekinteni, és felszólítja a Bizottságot, hogy a WTO Nairobiban, 2015 decemberében tartandó 10. miniszteri konferenciáján törekedjen a megállapodásra;

A jogérvényesülés és az alapvető jogok kölcsönös bizalmon alapuló térsége

| 87. | kéri a Bizottságot, hogy foglalkozzon az EUSZ 2. cikkének alkalmazásában és az Unió alapját képező értékek, nevezetesen az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, az egyenlőség, a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartása terén fennálló jelenlegi hiányosságok és joghézagok kezelésével –, ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait is –, többek között egy olyan kötelező erejű eszköz bevezetése révén, amely objektív mutatókon alapul, így fokozatos választ tesz lehetővé ezen értékek, köztük az alapvető jogok uniós vagy tagállami szintű megsértésére; emlékeztet arra, hogy az emberi jogok tiszteletben tartását a Szerződés demokráciára vonatkozó valamennyi rendelkezésének betartása révén hatékonyan érvényre kell juttatni |
| --- | --- |

87.

kéri a Bizottságot, hogy foglalkozzon az EUSZ 2. cikkének alkalmazásában és az Unió alapját képező értékek, nevezetesen az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, az egyenlőség, a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartása terén fennálló jelenlegi hiányosságok és joghézagok kezelésével –, ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait is –, többek között egy olyan kötelező erejű eszköz bevezetése révén, amely objektív mutatókon alapul, így fokozatos választ tesz lehetővé ezen értékek, köztük az alapvető jogok uniós vagy tagállami szintű megsértésére; emlékeztet arra, hogy az emberi jogok tiszteletben tartását a Szerződés demokráciára vonatkozó valamennyi rendelkezésének betartása révén hatékonyan érvényre kell juttatni

| 88. | felszólít egy átfogó EU–USA adatvédelmi keretmegállapodás megkötésére és a védett adatkikötőre vonatkozó elvek ennek megfelelő, joghézagokat nem hagyó felülvizsgálatára, egy olyan nagyra törő uniós adatvédelmi csomagnak köszönhetően, amely új, uniós szintű jogi keretet hoz létre a személyes adatok védelme érdekében; |
| --- | --- |

88.

felszólít egy átfogó EU–USA adatvédelmi keretmegállapodás megkötésére és a védett adatkikötőre vonatkozó elvek ennek megfelelő, joghézagokat nem hagyó felülvizsgálatára, egy olyan nagyra törő uniós adatvédelmi csomagnak köszönhetően, amely új, uniós szintű jogi keretet hoz létre a személyes adatok védelme érdekében;

| 89. | felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a Brüsszel IIA. rendeletet a családjog terén a tagállamok közötti kollíziós kérdések tekintetében; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy egy közvetítési rendszeren keresztül akadályozza meg a gyermekek más országba történő jogellenes elvitelét, és mozdítson elő speciális képzési programokat a gyermekekkel kapcsolatos nemzetközi eljárásokkal foglalkozó közvetítők és bírák számára, továbbá ösztönzi a tagállamokat, hogy a gyermekek jogellenes elvitelével foglalkozó eseteket központilag erre szakosodott bíróságokhoz utalják; |
| --- | --- |

89.

felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a Brüsszel IIA. rendeletet a családjog terén a tagállamok közötti kollíziós kérdések tekintetében; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy egy közvetítési rendszeren keresztül akadályozza meg a gyermekek más országba történő jogellenes elvitelét, és mozdítson elő speciális képzési programokat a gyermekekkel kapcsolatos nemzetközi eljárásokkal foglalkozó közvetítők és bírák számára, továbbá ösztönzi a tagállamokat, hogy a gyermekek jogellenes elvitelével foglalkozó eseteket központilag erre szakosodott bíróságokhoz utalják;

| 90. | örömmel veszi tudomásul, hogy elfogadták a 2015–2020 közötti időszakra vonatkozó európai biztonsági programot, valamint a terrorizmus, a határokon átnyúló szervezett bűnözés és a számítástechnikai bűnözés elleni küzdelem terén meghatározott prioritásokat, és maradéktalanul támogatja a Bizottság belső biztonsági stratégiára vonatkozó ama kötelezettségvállalását, hogy segít kezelni a tagállamok belső biztonságára irányuló, a külföldi harcosok és a terrorizmus kapcsán felmerülő fenyegetéseket; hangsúlyozza, hogy az EU-nak szembe kell szállnia az úgynevezett „uniós külföldi harcosok” jelentette fokozódó fenyegetéssel, azaz olyan személyekkel, akik – többek között fegyveres konfliktusokkal összefüggésben is – terrorcselekmények elkövetése, tervezése vagy előkészítése, illetve terrorista kiképzés tartása vagy az azon való részvétel céljából a lakóhelyük vagy állampolgárságuk szerinti országtól eltérő országba utaznak; egyetért azzal, hogy az erőszakos szélsőségesség megelőzését az EU-nak kiemelt fontosságú kérdésként kell kezelnie; |
| --- | --- |

90.

örömmel veszi tudomásul, hogy elfogadták a 2015–2020 közötti időszakra vonatkozó európai biztonsági programot, valamint a terrorizmus, a határokon átnyúló szervezett bűnözés és a számítástechnikai bűnözés elleni küzdelem terén meghatározott prioritásokat, és maradéktalanul támogatja a Bizottság belső biztonsági stratégiára vonatkozó ama kötelezettségvállalását, hogy segít kezelni a tagállamok belső biztonságára irányuló, a külföldi harcosok és a terrorizmus kapcsán felmerülő fenyegetéseket; hangsúlyozza, hogy az EU-nak szembe kell szállnia az úgynevezett „uniós külföldi harcosok” jelentette fokozódó fenyegetéssel, azaz olyan személyekkel, akik – többek között fegyveres konfliktusokkal összefüggésben is – terrorcselekmények elkövetése, tervezése vagy előkészítése, illetve terrorista kiképzés tartása vagy az azon való részvétel céljából a lakóhelyük vagy állampolgárságuk szerinti országtól eltérő országba utaznak; egyetért azzal, hogy az erőszakos szélsőségesség megelőzését az EU-nak kiemelt fontosságú kérdésként kell kezelnie;

| 91. | felhívja a Bizottságot, hogy akadályozza meg a terroristák mozgását a külső határokon történő ellenőrzések megerősítésével, az úti okmányok rendszeresebb és hatékonyabb ellenőrzésével, a tiltott fegyverkereskedelem és a személyazonosság csalárd felhasználása elleni fellépéssel, valamint a kockázatot jelentő területek meghatározásával; várja a Bizottság új javaslatát az intelligens határellenőrzésről szóló csomagra vonatkozóan; |
| --- | --- |

91.

felhívja a Bizottságot, hogy akadályozza meg a terroristák mozgását a külső határokon történő ellenőrzések megerősítésével, az úti okmányok rendszeresebb és hatékonyabb ellenőrzésével, a tiltott fegyverkereskedelem és a személyazonosság csalárd felhasználása elleni fellépéssel, valamint a kockázatot jelentő területek meghatározásával; várja a Bizottság új javaslatát az intelligens határellenőrzésről szóló csomagra vonatkozóan;

| 92. | felhívja a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket a tagállamok bűnüldöző hatóságai és az uniós ügynökségek közötti információcsere javítására; felszólítja a Bizottságot, hogy segítse elő a globális bűnüldözési információk megosztásának javítását, illetve intenzívebbé és gyorsabbá tételét, továbbá felszólít a tagállamok közötti operatív együttműködés hatékonyabbá tételére a releváns információk és adatok gyorsabb és hatékonyabb megosztása révén, az alapvető jogok és az adatvédelmi elvek maradéktalan tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

92.

felhívja a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket a tagállamok bűnüldöző hatóságai és az uniós ügynökségek közötti információcsere javítására; felszólítja a Bizottságot, hogy segítse elő a globális bűnüldözési információk megosztásának javítását, illetve intenzívebbé és gyorsabbá tételét, továbbá felszólít a tagállamok közötti operatív együttműködés hatékonyabbá tételére a releváns információk és adatok gyorsabb és hatékonyabb megosztása révén, az alapvető jogok és az adatvédelmi elvek maradéktalan tiszteletben tartása mellett;

| 93. | tudomásul veszi a biztonságra vonatkozó európai menetrendben a számítástechnikai bűnözés elleni küzdelemre irányuló bizottsági javaslatokat, és megjegyzi, hogy a terrorszervezetek egyre nagyobb mértékben használják az internetet és a távközlési technológiát a támadások megtervezésére, propagandaterjesztésre és adományok gyűjtésére; felhívja a Bizottságot, hogy az internetes és a közösségi médiavállalkozások működjenek együtt a kormányokkal és a bűnüldöző hatóságokkal e probléma leküzdése érdekében, biztosítva egyúttal az alapvető jogok és a jogállamiság maradéktalan tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

93.

tudomásul veszi a biztonságra vonatkozó európai menetrendben a számítástechnikai bűnözés elleni küzdelemre irányuló bizottsági javaslatokat, és megjegyzi, hogy a terrorszervezetek egyre nagyobb mértékben használják az internetet és a távközlési technológiát a támadások megtervezésére, propagandaterjesztésre és adományok gyűjtésére; felhívja a Bizottságot, hogy az internetes és a közösségi médiavállalkozások működjenek együtt a kormányokkal és a bűnüldöző hatóságokkal e probléma leküzdése érdekében, biztosítva egyúttal az alapvető jogok és a jogállamiság maradéktalan tiszteletben tartását;

| 94. | felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot az európai elfogatóparancs felülvizsgálatára; |
| --- | --- |

94.

felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot az európai elfogatóparancs felülvizsgálatára;

| 95. | megismétli, hogy a Bizottságnak gondoskodnia kell az uniós jogszabályoknak az átültetési határidőkön belül történő teljes körű végrehajtásáról, és felhívja a Bizottságot, hogy tegyen megfelelő intézkedéseket azon tagállamokkal szemben, amelyek nem ültetik át megfelelően a gyermekek szexuális zaklatásáról szóló 2011/93/EU irányelvet; felhívja a Bizottságot, hogy folytassa és fokozza erőfeszítéseit az internetes zaklatók azonosítását célzó eljárások javítása és a gyermekek velük szemben való megóvása érdekében; |
| --- | --- |

95.

megismétli, hogy a Bizottságnak gondoskodnia kell az uniós jogszabályoknak az átültetési határidőkön belül történő teljes körű végrehajtásáról, és felhívja a Bizottságot, hogy tegyen megfelelő intézkedéseket azon tagállamokkal szemben, amelyek nem ültetik át megfelelően a gyermekek szexuális zaklatásáról szóló 2011/93/EU irányelvet; felhívja a Bizottságot, hogy folytassa és fokozza erőfeszítéseit az internetes zaklatók azonosítását célzó eljárások javítása és a gyermekek velük szemben való megóvása érdekében;

| 96. | ösztönzi a Bizottságot, hogy az emberi jogok európai egyezményéhez (EJEE) való uniós csatlakozásra irányuló tárgyalások és a fennmaradó jogi kihívások kezelése során vegye figyelembe az Európai Bíróság véleményét; |
| --- | --- |

96.

ösztönzi a Bizottságot, hogy az emberi jogok európai egyezményéhez (EJEE) való uniós csatlakozásra irányuló tárgyalások és a fennmaradó jogi kihívások kezelése során vegye figyelembe az Európai Bíróság véleményét;

| 97. | sürgeti a Bizottságot, hogy az igazságügy területén továbbra is biztosítsa az uniós jogszabályok megfelelő végrehajtását, valamint nagyobb módszerességgel lépjen fel a polgári és büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés során; |
| --- | --- |

97.

sürgeti a Bizottságot, hogy az igazságügy területén továbbra is biztosítsa az uniós jogszabályok megfelelő végrehajtását, valamint nagyobb módszerességgel lépjen fel a polgári és büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés során;

| 98. | felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa az EU-t a terrorizmus elleni globális partnerséggel folytatott párbeszéd aktív előmozdításában, és szorosan működjön együtt a regionális szereplőkkel, például az Afrikai Unióval, az Öböl-menti Együttműködési Tanáccsal és az Arab Ligával, valamint különösen a Szíriával és Irakkal szomszédos országokkal, a konfliktus által nagymértékben érintett országokkal, például Jordániával, Libanonnal és Törökországgal, illetve az Egyesült Nemzetek Szervezetével, a NATO-val és különösen az ENSZ Terrorizmus Elleni Bizottságával; |
| --- | --- |

98.

felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa az EU-t a terrorizmus elleni globális partnerséggel folytatott párbeszéd aktív előmozdításában, és szorosan működjön együtt a regionális szereplőkkel, például az Afrikai Unióval, az Öböl-menti Együttműködési Tanáccsal és az Arab Ligával, valamint különösen a Szíriával és Irakkal szomszédos országokkal, a konfliktus által nagymértékben érintett országokkal, például Jordániával, Libanonnal és Törökországgal, illetve az Egyesült Nemzetek Szervezetével, a NATO-val és különösen az ENSZ Terrorizmus Elleni Bizottságával;

| 99. | határozottan támogat a diszkrimináció valamennyi formájának megszüntetésére irányuló minden fellépést, és elvárja a Bizottságtól, hogy javasoljon kezdeményezéseket a nemen, faji vagy etnikai hovatartozáson, szexuális irányultságon, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon vagy életkoron alapuló megkülönböztetés elleni küzdelem erősítése céljából; |
| --- | --- |

99.

határozottan támogat a diszkrimináció valamennyi formájának megszüntetésére irányuló minden fellépést, és elvárja a Bizottságtól, hogy javasoljon kezdeményezéseket a nemen, faji vagy etnikai hovatartozáson, szexuális irányultságon, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon vagy életkoron alapuló megkülönböztetés elleni küzdelem erősítése céljából;

| 100. | hangsúlyozza, hogy a rasszizmus és idegengyűlölet növekedése Európában az EU előtt álló egyik legfőbb kihívás, mivel az veszélyt jelent a demokráciára és az emberi jogok tiszteletben tartására; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy javasoljon kezdeményezéseket az Unióban tapasztalható rasszizmus és idegengyűlölet ellen; |
| --- | --- |

100.

hangsúlyozza, hogy a rasszizmus és idegengyűlölet növekedése Európában az EU előtt álló egyik legfőbb kihívás, mivel az veszélyt jelent a demokráciára és az emberi jogok tiszteletben tartására; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy javasoljon kezdeményezéseket az Unióban tapasztalható rasszizmus és idegengyűlölet ellen;

| 101. | tudomásul veszi a Bizottság arra vonatkozó döntését, hogy visszavonja a várandós munkavállalók munkahelyi biztonságáról és egészségvédelméről szóló 92/85/EGK irányelv felülvizsgálatára vonatkozó javaslatát, valamint arra vonatkozóan kinyilvánított készségét, hogy utat nyisson egy új kezdeményezés előtt, amelyről megállapodás születhet, és amely valódi javulást eredményezhet a dolgozó szülők és a gyermekgondozók életében a munkahelyi, a családi és a magánélet összeegyeztetése, a nők munkaerő-piaci részvételének megkönnyítése, védelmi minimum biztosítása az anyák számára, valamint a férfiak és a nők közötti egyenlőtlenségek csökkentése révén; |
| --- | --- |

101.

tudomásul veszi a Bizottság arra vonatkozó döntését, hogy visszavonja a várandós munkavállalók munkahelyi biztonságáról és egészségvédelméről szóló 92/85/EGK irányelv felülvizsgálatára vonatkozó javaslatát, valamint arra vonatkozóan kinyilvánított készségét, hogy utat nyisson egy új kezdeményezés előtt, amelyről megállapodás születhet, és amely valódi javulást eredményezhet a dolgozó szülők és a gyermekgondozók életében a munkahelyi, a családi és a magánélet összeegyeztetése, a nők munkaerő-piaci részvételének megkönnyítése, védelmi minimum biztosítása az anyák számára, valamint a férfiak és a nők közötti egyenlőtlenségek csökkentése révén;

| 102. | elvárja, hogy a Bizottság a 2017. évet tegye a nők elleni erőszak felszámolásának évévé, és fokozza erőfeszítéseit az emberkereskedelem megelőzése és leküzdése, valamint az emberkereskedelem áldozatainak védelme érdekében; felszólítja ezzel összefüggésben a Bizottságot, hogy indítsa el az Európa Tanács nők elleni és a családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló egyezményéhez (Isztambuli Egyezmény) való uniós csatlakozásra irányuló eljárást; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy a 2015–2020 közötti időszakra fogadjon el egy új, különálló európai stratégiát a nők jogaival és a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatban, amelynek célja az egyenlő esélyek biztosítása, a nemek közötti bér-, nyugdíj- és szegénységi szakadék csökkentése, és a nőkkel szembeni erőszak elleni fellépés; hangsúlyozza, hogy továbbra is elkötelezetten kell foglalkozni a nemek közötti egyensúllyal a gazdasági döntéshozatali folyamatban, és felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg azokat a tényezőket, amelyek elveszik a nők kedvét attól, hogy vállalkozói tevékenységet folytassanak; |
| --- | --- |

102.

elvárja, hogy a Bizottság a 2017. évet tegye a nők elleni erőszak felszámolásának évévé, és fokozza erőfeszítéseit az emberkereskedelem megelőzése és leküzdése, valamint az emberkereskedelem áldozatainak védelme érdekében; felszólítja ezzel összefüggésben a Bizottságot, hogy indítsa el az Európa Tanács nők elleni és a családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló egyezményéhez (Isztambuli Egyezmény) való uniós csatlakozásra irányuló eljárást; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy a 2015–2020 közötti időszakra fogadjon el egy új, különálló európai stratégiát a nők jogaival és a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatban, amelynek célja az egyenlő esélyek biztosítása, a nemek közötti bér-, nyugdíj- és szegénységi szakadék csökkentése, és a nőkkel szembeni erőszak elleni fellépés; hangsúlyozza, hogy továbbra is elkötelezetten kell foglalkozni a nemek közötti egyensúllyal a gazdasági döntéshozatali folyamatban, és felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg azokat a tényezőket, amelyek elveszik a nők kedvét attól, hogy vállalkozói tevékenységet folytassanak;

A migrációval és menekültüggyel kapcsolatos átfogó megközelítés

| 103. | ismételten felszólít egy átfogó és globális megközelítés kialakítására a menekültügyi és migrációs politikával kapcsolatban; hangsúlyozza, hogy a szabálytalan migráció kiváltó okainak kezelése, az embercsempészek elleni hatékony fellépés, valamint a tagállamok közti szolidaritás és felelősségmegosztás erősítése révén biztonságot kell nyújtani a menedékkérők számára a menekültstátusz kérelmezése során, és lehetővé kell tenni, hogy a menekültek ne legyenek kénytelenek kockázatos útvonalakat választani az EU felé; támogatja a migráció iránti igény összekapcsolását az Unió külpolitikájával a származási országokkal és a tranzitországokkal folytatott együttműködés révén; támogatja a Bizottság humanitárius segítségnyújtásra irányuló javaslatát; a Földközi-tengeren nemrégiben történt tragédiák fényében hangsúlyozza, hogy további lépésekre van szükség a tengeren bekövetkező halálesetek elkerülése érdekében; felszólít a migrációra vonatkozó európai menetrendben meghatározott közép- és hosszú távú kihívások kezelésére és egy átfogó válasz kidolgozására; hangsúlyozza, hogy felül kell vizsgálni a kék kártyáról szóló irányelvet az Európai Unióba való legális migráció lehetőségének felkínálása érdekében; |
| --- | --- |

103.

ismételten felszólít egy átfogó és globális megközelítés kialakítására a menekültügyi és migrációs politikával kapcsolatban; hangsúlyozza, hogy a szabálytalan migráció kiváltó okainak kezelése, az embercsempészek elleni hatékony fellépés, valamint a tagállamok közti szolidaritás és felelősségmegosztás erősítése révén biztonságot kell nyújtani a menedékkérők számára a menekültstátusz kérelmezése során, és lehetővé kell tenni, hogy a menekültek ne legyenek kénytelenek kockázatos útvonalakat választani az EU felé; támogatja a migráció iránti igény összekapcsolását az Unió külpolitikájával a származási országokkal és a tranzitországokkal folytatott együttműködés révén; támogatja a Bizottság humanitárius segítségnyújtásra irányuló javaslatát; a Földközi-tengeren nemrégiben történt tragédiák fényében hangsúlyozza, hogy további lépésekre van szükség a tengeren bekövetkező halálesetek elkerülése érdekében; felszólít a migrációra vonatkozó európai menetrendben meghatározott közép- és hosszú távú kihívások kezelésére és egy átfogó válasz kidolgozására; hangsúlyozza, hogy felül kell vizsgálni a kék kártyáról szóló irányelvet az Európai Unióba való legális migráció lehetőségének felkínálása érdekében;

| 104. | hangsúlyozza, hogy készen áll arra, hogy gyorsított eljárás keretében foglalkozzon az új sürgősségi áthelyezési rendszerrel, és kinyilvánítja azon szándékát, hogy kész valamennyi, a Bizottság által javasolt egyéb intézkedést siettetni annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok ne késleltethessék az állandó áthelyezési programot; emlékezteti a Tanácsot, hogy a Parlament határozottan támogatja egy világos és jól meghatározott kritériumokon alapuló, a menekültek preferenciáit figyelembe vevő kötelező erejű áthelyezési mechanizmus létrehozását; |
| --- | --- |

104.

hangsúlyozza, hogy készen áll arra, hogy gyorsított eljárás keretében foglalkozzon az új sürgősségi áthelyezési rendszerrel, és kinyilvánítja azon szándékát, hogy kész valamennyi, a Bizottság által javasolt egyéb intézkedést siettetni annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok ne késleltethessék az állandó áthelyezési programot; emlékezteti a Tanácsot, hogy a Parlament határozottan támogatja egy világos és jól meghatározott kritériumokon alapuló, a menekültek preferenciáit figyelembe vevő kötelező erejű áthelyezési mechanizmus létrehozását;

| 105. | felhívja a Bizottságot, hogy szüntesse meg az Unióban tapasztalható fogva tartási körülményekkel és menekültügyi eljárások minőségével kapcsolatos hiányosságokat, mivel mindkét tényező jelentős hatással van a migrációs nyomás hatékony és eredményes kezelésére; támogatja a Bizottság azon javaslatait, hogy ennek megvalósítása érdekében a menekültek fogadása tekintetében leginkább érintett tagállamok kapjanak fokozott segítséget az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségtől (FRONTEX) és az Európai Menekültügyi Támogatási Hivataltól (EASO); |
| --- | --- |

105.

felhívja a Bizottságot, hogy szüntesse meg az Unióban tapasztalható fogva tartási körülményekkel és menekültügyi eljárások minőségével kapcsolatos hiányosságokat, mivel mindkét tényező jelentős hatással van a migrációs nyomás hatékony és eredményes kezelésére; támogatja a Bizottság azon javaslatait, hogy ennek megvalósítása érdekében a menekültek fogadása tekintetében leginkább érintett tagállamok kapjanak fokozott segítséget az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségtől (FRONTEX) és az Európai Menekültügyi Támogatási Hivataltól (EASO);

| 106. | üdvözli a Bizottságnak az elutasított menedékkérőkre vonatkozó visszatérési rendszer hatékonyságának fokozására irányuló javaslatát; arra buzdítja ugyanakkor a Bizottságot, hogy a meglévő intézkedések értékelését és felülvizsgálatát követően terjesszen elő egy gyors visszatérést biztosító politikára vonatkozó javaslatot, például a FRONTEX megerősített segítségnyújtásának e keretbe való beépítése révén; kitart amellett, hogy a visszaküldési intézkedéseket minden esetben az alapvető jogok teljes körű tiszteletben tartása mellett kell végrehajtani; |
| --- | --- |

106.

üdvözli a Bizottságnak az elutasított menedékkérőkre vonatkozó visszatérési rendszer hatékonyságának fokozására irányuló javaslatát; arra buzdítja ugyanakkor a Bizottságot, hogy a meglévő intézkedések értékelését és felülvizsgálatát követően terjesszen elő egy gyors visszatérést biztosító politikára vonatkozó javaslatot, például a FRONTEX megerősített segítségnyújtásának e keretbe való beépítése révén; kitart amellett, hogy a visszaküldési intézkedéseket minden esetben az alapvető jogok teljes körű tiszteletben tartása mellett kell végrehajtani;

Erősebb globális szereplő

| 107. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a közös biztonság- és védelempolitikát (KBVP) valódi védelmi és biztonsági belső piac, az európai védelmi iparágak közötti megerősített együttműködés, versenyképes európai védelmi technológiai és ipari bázis, valamint a biztonsággal és védelemmel kapcsolatos kutatás és fejlesztésre, illetve közbeszerzésre vonatkozóan egy együttműködést jobban előtérbe állító megközelítés támassza alá; fontosnak tartja, hogy a Bizottság terjesszen elő javaslatot egy európai szintű ellátásbiztonsági rendszer létrehozására, amely alapvető a kritikus védelmi képességek kifejlesztéséhez, fenntartásához és átadásához, valamint kifejezésre juttatja a tagállamok közötti szolidaritást és bizalmat; teljes körű támogatását fejezi ki a KBVP-vel kapcsolatos védelmi kutatást és a Parlament által javasolt kísérleti projektet előkészítő fellépés megkezdése iránt; |
| --- | --- |

107.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a közös biztonság- és védelempolitikát (KBVP) valódi védelmi és biztonsági belső piac, az európai védelmi iparágak közötti megerősített együttműködés, versenyképes európai védelmi technológiai és ipari bázis, valamint a biztonsággal és védelemmel kapcsolatos kutatás és fejlesztésre, illetve közbeszerzésre vonatkozóan egy együttműködést jobban előtérbe állító megközelítés támassza alá; fontosnak tartja, hogy a Bizottság terjesszen elő javaslatot egy európai szintű ellátásbiztonsági rendszer létrehozására, amely alapvető a kritikus védelmi képességek kifejlesztéséhez, fenntartásához és átadásához, valamint kifejezésre juttatja a tagállamok közötti szolidaritást és bizalmat; teljes körű támogatását fejezi ki a KBVP-vel kapcsolatos védelmi kutatást és a Parlament által javasolt kísérleti projektet előkészítő fellépés megkezdése iránt;

| 108. | úgy véli, hogy továbbra is a szabadság védelmét és előmozdítását, szövetségeseink támogatását és az atrocitások megelőzését – többek között az üldözött vallási és más kisebbségi csoportok jogainak védelmét – kell a külpolitikai célok középpontjába állítani; |
| --- | --- |

108.

úgy véli, hogy továbbra is a szabadság védelmét és előmozdítását, szövetségeseink támogatását és az atrocitások megelőzését – többek között az üldözött vallási és más kisebbségi csoportok jogainak védelmét – kell a külpolitikai célok középpontjába állítani;

| 109. | emlékeztet azon álláspontjára, hogy az eredmények elérése érdekében a Bizottságnak egy felülvizsgált szomszédságpolitikát kellene életbe léptetnie, a külső fellépések és a belső politikák közötti átfogó és következetes megközelítéssel; kéri az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatát, amelynek során a következő pontokat kell figyelembe venni: a) differenciálás és „többet többért”; b) a szomszédságon túli bővítés; c) a demokrácia, az igazságügyi reform, a jogállamiság és az intézményi kapacitásépítés támogatása; d) diverzifikált kínálat: kiemelt ágazatok; e) a biztonsági dimenzió; f) a regionális integráció előmozdítása; |
| --- | --- |

109.

emlékeztet azon álláspontjára, hogy az eredmények elérése érdekében a Bizottságnak egy felülvizsgált szomszédságpolitikát kellene életbe léptetnie, a külső fellépések és a belső politikák közötti átfogó és következetes megközelítéssel; kéri az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatát, amelynek során a következő pontokat kell figyelembe venni: a) differenciálás és „többet többért”; b) a szomszédságon túli bővítés; c) a demokrácia, az igazságügyi reform, a jogállamiság és az intézményi kapacitásépítés támogatása; d) diverzifikált kínálat: kiemelt ágazatok; e) a biztonsági dimenzió; f) a regionális integráció előmozdítása;

| 110. | úgy véli, hogy világos különbséget kell tenni a szomszédsági és bővítési politikák között; meggyőződése, hogy a bővítés az EU egyik sikertörténete, ezért napirenden kell tartani, a tagjelölt országok rangsorolása és reformjaik objektív ellenőrzése révén a jogalkotási ciklus végéig, ezen országok motivációjának, és az Unió saját értékei terjesztésére való képességének megőrzése céljából; emlékeztet arra, hogy csak egy ilyen jövőbeli kilátás motiválhatja az érintett országokat; |
| --- | --- |

110.

úgy véli, hogy világos különbséget kell tenni a szomszédsági és bővítési politikák között; meggyőződése, hogy a bővítés az EU egyik sikertörténete, ezért napirenden kell tartani, a tagjelölt országok rangsorolása és reformjaik objektív ellenőrzése révén a jogalkotási ciklus végéig, ezen országok motivációjának, és az Unió saját értékei terjesztésére való képességének megőrzése céljából; emlékeztet arra, hogy csak egy ilyen jövőbeli kilátás motiválhatja az érintett országokat;

| 111. | kéri, hogy fektessenek nagyobb hangsúlyt a vallási tendenciák elemzését és megértését célzó, vallások közötti párbeszédre a tolerancia, az uniós külpolitikában pedig az erőszakos és szélsőséges radikalizálódás elleni aktív szerepvállalás támogatása érdekében; |
| --- | --- |

111.

kéri, hogy fektessenek nagyobb hangsúlyt a vallási tendenciák elemzését és megértését célzó, vallások közötti párbeszédre a tolerancia, az uniós külpolitikában pedig az erőszakos és szélsőséges radikalizálódás elleni aktív szerepvállalás támogatása érdekében;

| 112. | továbbra is támogatja a nemzetközi partnereknek a hosszú távú stabilitás, a béke és a politikai reformok megvalósítására irányuló erőfeszítéseit a déli és a keleti szomszédság országaiban, és támogatja az Unióval szorosabb kapcsolatot kialakítani kívánó országok törekvéseit, köztük azon tagjelölt országokéit, amelyek az uniós tagság kritériumainak – többek között gazdasági, politikai és szociális reformok, az emberi jogok tiszteletben tartása és a jogállamiság – megvalósításán munkálkodnak; |
| --- | --- |

112.

továbbra is támogatja a nemzetközi partnereknek a hosszú távú stabilitás, a béke és a politikai reformok megvalósítására irányuló erőfeszítéseit a déli és a keleti szomszédság országaiban, és támogatja az Unióval szorosabb kapcsolatot kialakítani kívánó országok törekvéseit, köztük azon tagjelölt országokéit, amelyek az uniós tagság kritériumainak – többek között gazdasági, politikai és szociális reformok, az emberi jogok tiszteletben tartása és a jogállamiság – megvalósításán munkálkodnak;

| 113. | úgy véli, hogy a közelmúltban Kínában bekövetkezett pénzpiaci zavarok lényeges fordulópontot jelentenek a kínai fejlődési modell tekintetében, és hogy erős együttműködésre van szükség az EU és Kína között a kétirányú kereskedelmet érintő esetleges negatív hatások elkerülése érdekében; kéri a Bizottságot és a főképviselőt, hogy vegyék fontolóra az EU–Kína stratégiai partnerség frissítését, mérjék fel a pénzügyi kockázatokat, és fokozzák a kölcsönös együttműködést a viszonosságon alapuló jobb piaci hozzáférés biztosítása érdekében, amely mind az EU, mind Kína számára előnyös lesz; |
| --- | --- |

113.

úgy véli, hogy a közelmúltban Kínában bekövetkezett pénzpiaci zavarok lényeges fordulópontot jelentenek a kínai fejlődési modell tekintetében, és hogy erős együttműködésre van szükség az EU és Kína között a kétirányú kereskedelmet érintő esetleges negatív hatások elkerülése érdekében; kéri a Bizottságot és a főképviselőt, hogy vegyék fontolóra az EU–Kína stratégiai partnerség frissítését, mérjék fel a pénzügyi kockázatokat, és fokozzák a kölcsönös együttműködést a viszonosságon alapuló jobb piaci hozzáférés biztosítása érdekében, amely mind az EU, mind Kína számára előnyös lesz;

| 114. | sürgeti a Bizottságot, hogy működjön együtt a tagállamokkal és harmadik országokkal olyan intézkedések meghozatala érdekében, amelyek a nők és lányok számára káros gyakorlatok – így a gyermek- és kényszerházasság, a női nemi szervek megcsonkítása, becsületgyilkosságok, kényszersterilizáció, nemi erőszak konfliktusok során, megkövezés és a brutalitás valamennyi egyéb formája – felszámolását célozzák; sürgeti a Bizottságot, hogy működjön együtt az Európai Külügyi Szolgálattal (EKSZ) a fent említett brutális gyakorlatok áldozatai számára rendelkezésre álló támogatás javítása érdekében; |
| --- | --- |

114.

sürgeti a Bizottságot, hogy működjön együtt a tagállamokkal és harmadik országokkal olyan intézkedések meghozatala érdekében, amelyek a nők és lányok számára káros gyakorlatok – így a gyermek- és kényszerházasság, a női nemi szervek megcsonkítása, becsületgyilkosságok, kényszersterilizáció, nemi erőszak konfliktusok során, megkövezés és a brutalitás valamennyi egyéb formája – felszámolását célozzák; sürgeti a Bizottságot, hogy működjön együtt az Európai Külügyi Szolgálattal (EKSZ) a fent említett brutális gyakorlatok áldozatai számára rendelkezésre álló támogatás javítása érdekében;

Fejlesztési politika

| 115. | kiemeli, hogy a fejlesztés európai évében a Bizottságnak kézzelfogható eredményeket kell elérnie, és felszólítja a Bizottságot a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos európai konszenzus nyomon követésére szolgáló cselekvési terv kidolgozására és végrehajtására a következetesség, valamint az emberségesség, a pártatlanság, a semlegesség és a függetlenség humanitárius elvei melletti elkötelezettségének további közös érvényesítése érdekében; |
| --- | --- |

115.

kiemeli, hogy a fejlesztés európai évében a Bizottságnak kézzelfogható eredményeket kell elérnie, és felszólítja a Bizottságot a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos európai konszenzus nyomon követésére szolgáló cselekvési terv kidolgozására és végrehajtására a következetesség, valamint az emberségesség, a pártatlanság, a semlegesség és a függetlenség humanitárius elvei melletti elkötelezettségének további közös érvényesítése érdekében;

| 116. | úgy véli, hogy a fejlesztési támogatásokat a jó kormányzás előmozdítását, a jogállamiság megteremtését, a korrupció, az illegális tőkeáramlások, a pénzmosás, az adóelkerülés és adócsalás elleni küzdelmet és a valamennyi érdekelt fél – többek között a fejlődő országok nemzeti kormányai és a magánszektor – átláthatóságának és elszámoltathatóságának növelését szolgáló törekvésekre kell összpontosítani; ezért kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki átfogó stratégiát és cselekvési tervet, e kérdéskör kezelése érdekében a fejlődő országokban, annak biztosítása érdekében, hogy az EU fejlesztési és együttműködési napirendje és a támogatási feltételek hozzá legyenek igazítva az adócsalás és az adóelkerülés elleni hatékony küzdelemhez; |
| --- | --- |

116.

úgy véli, hogy a fejlesztési támogatásokat a jó kormányzás előmozdítását, a jogállamiság megteremtését, a korrupció, az illegális tőkeáramlások, a pénzmosás, az adóelkerülés és adócsalás elleni küzdelmet és a valamennyi érdekelt fél – többek között a fejlődő országok nemzeti kormányai és a magánszektor – átláthatóságának és elszámoltathatóságának növelését szolgáló törekvésekre kell összpontosítani; ezért kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki átfogó stratégiát és cselekvési tervet, e kérdéskör kezelése érdekében a fejlődő országokban, annak biztosítása érdekében, hogy az EU fejlesztési és együttműködési napirendje és a támogatási feltételek hozzá legyenek igazítva az adócsalás és az adóelkerülés elleni hatékony küzdelemhez;

| 117. | felhívja a figyelmet arra, hogy a fejlődő országokban a munkahelyek 90 %-át létrehozó kkv-k jelentik a munkahelyteremtés és a jólét megteremtésének hajtóerejét; felszólítja a Bizottságot, hogy segítse az mkkv-k támogatását, és a partnerországok kormányaival folytatott együttműködés során olyan reformok végrehajtására törekedjen, amelyek célja az adminisztratív terhek csökkentése, a korrupció és adócsalás elleni küzdelem, az államháztartás irányításának fejlesztése és a hatékony állami intézmények kialakítása, a vállalkozói és innovatív szellem előmozdítása az előbbiek tekintetében, és a mikrofinanszírozás és a mikrohitelekhez való hozzáférés további bővítése; |
| --- | --- |

117.

felhívja a figyelmet arra, hogy a fejlődő országokban a munkahelyek 90 %-át létrehozó kkv-k jelentik a munkahelyteremtés és a jólét megteremtésének hajtóerejét; felszólítja a Bizottságot, hogy segítse az mkkv-k támogatását, és a partnerországok kormányaival folytatott együttműködés során olyan reformok végrehajtására törekedjen, amelyek célja az adminisztratív terhek csökkentése, a korrupció és adócsalás elleni küzdelem, az államháztartás irányításának fejlesztése és a hatékony állami intézmények kialakítása, a vállalkozói és innovatív szellem előmozdítása az előbbiek tekintetében, és a mikrofinanszírozás és a mikrohitelekhez való hozzáférés további bővítése;

| 118. | felhívja a Bizottságot, hogy összpontosítson a törékeny helyzetű államokra, és dolgozzon ki békeépítésre és államépítésre vonatkozó stratégiákat; hangsúlyozza, hogy rendkívül fontos részt venni olyan strukturális és hosszú távú partnerségekben, amelyek előtérbe helyezik a jogállamiság és a demokratikus intézmények megteremtését ezekben az országokban; |
| --- | --- |

118.

felhívja a Bizottságot, hogy összpontosítson a törékeny helyzetű államokra, és dolgozzon ki békeépítésre és államépítésre vonatkozó stratégiákat; hangsúlyozza, hogy rendkívül fontos részt venni olyan strukturális és hosszú távú partnerségekben, amelyek előtérbe helyezik a jogállamiság és a demokratikus intézmények megteremtését ezekben az országokban;

| 119. | a beruházások növelésére szólít fel az oktatáshoz való hozzáférés terén a humanitárius vészhelyzetekben, mert ez a gyermekek védelmének eszközeként szolgál válsághelyzetekben, egyúttal utalva a humanitárius és a fejlesztési segítségnyújtás közötti szakadék áthidalásának szükségességére a segélyezés, a rehabilitáció és a fejlesztés összekapcsolása révén; |
| --- | --- |

119.

a beruházások növelésére szólít fel az oktatáshoz való hozzáférés terén a humanitárius vészhelyzetekben, mert ez a gyermekek védelmének eszközeként szolgál válsághelyzetekben, egyúttal utalva a humanitárius és a fejlesztési segítségnyújtás közötti szakadék áthidalásának szükségességére a segélyezés, a rehabilitáció és a fejlesztés összekapcsolása révén;

A demokratikus változás Uniója

Intézményi kérdések

| 120. | sürgeti a Bizottságot, hogy hangolja össze az összes folyamatban lévő, Lisszabon előtti (ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra utaló) jogalkotási dossziét a Lisszaboni Szerződés szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és végrehajtási aktusok rendszerével; |
| --- | --- |

120.

sürgeti a Bizottságot, hogy hangolja össze az összes folyamatban lévő, Lisszabon előtti (ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra utaló) jogalkotási dossziét a Lisszaboni Szerződés szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és végrehajtási aktusok rendszerével;

| 121. | megismétli azon kérését, hogy a Bizottság nyújtson be az Európai Unió működéséről szóló szerződés 298. cikke alapján az európai közigazgatási eljárásjogról szóló rendeletre irányuló javaslatot; |
| --- | --- |

121.

megismétli azon kérését, hogy a Bizottság nyújtson be az Európai Unió működéséről szóló szerződés 298. cikke alapján az európai közigazgatási eljárásjogról szóló rendeletre irányuló javaslatot;

| 122. | sürgeti a Bizottságot, hogy tegye prioritássá a dokumentumokhoz való hozzáférésről szóló rendelet felülvizsgálata blokkolásának feloldását, és kövesse az átlátszóságról és a dokumentumokhoz való hozzáférésről szóló, egymást követő parlamenti állásfoglalásokban foglalt ajánlásokat; |
| --- | --- |

122.

sürgeti a Bizottságot, hogy tegye prioritássá a dokumentumokhoz való hozzáférésről szóló rendelet felülvizsgálata blokkolásának feloldását, és kövesse az átlátszóságról és a dokumentumokhoz való hozzáférésről szóló, egymást követő parlamenti állásfoglalásokban foglalt ajánlásokat;

| 123. | határozottan támogatja a kötelező átláthatósági nyilvántartásra vonatkozó kezdeményezést, egy intézményközi megállapodás alapján; megismétli a Parlament azon kérését, hogy e téren szülessen jogalkotási javaslat; |
| --- | --- |

123.

határozottan támogatja a kötelező átláthatósági nyilvántartásra vonatkozó kezdeményezést, egy intézményközi megállapodás alapján; megismétli a Parlament azon kérését, hogy e téren szülessen jogalkotási javaslat;

| 124. | felszólítja a Bizottságot, hogy fokozza erőfeszítéseit az emberi jogok európai egyezményéhez történő uniós csatlakozás biztosítása érdekében, figyelembe véve az Európai Bíróság által a közelmúltban felvetett jogi érveket; |
| --- | --- |

124.

felszólítja a Bizottságot, hogy fokozza erőfeszítéseit az emberi jogok európai egyezményéhez történő uniós csatlakozás biztosítása érdekében, figyelembe véve az Európai Bíróság által a közelmúltban felvetett jogi érveket;

| 125. | felhívja a Bizottságot, hogy elemezze a sikeres európai polgári kezdeményezések alacsony százalékos arányát, amely csökkenti a nemzetközi részvételi demokrácia ezen eszközének elfogadottságát a polgárok körében, valamint biztosítsa, hogy a polgári kezdeményezések elfogadhatóságára vonatkozó döntések összhangban álljanak az EU hatáskörével, elvárja továbbá, hogy a Bizottság megfelelően kövessen nyomon valamennyi sikeres polgári kezdeményezést, ha erre kötelezettséget vállalt, és általánosságban azt, hogy az európai polgári kezdeményezésről szóló rendelet felülvizsgálata révén kezelje ennek az eszköznek a gyengeségeit és korlátait – különösen a benyújtási folyamat megkönnyítése révén, és a kissé bürokratikus és hosszadalmas eljárásainak javítása révén – abból a célból, hogy a polgári kezdeményezés a napirendre veendő ügyek meghatározásának hiteles eszközévé váljon; |
| --- | --- |

125.

felhívja a Bizottságot, hogy elemezze a sikeres európai polgári kezdeményezések alacsony százalékos arányát, amely csökkenti a nemzetközi részvételi demokrácia ezen eszközének elfogadottságát a polgárok körében, valamint biztosítsa, hogy a polgári kezdeményezések elfogadhatóságára vonatkozó döntések összhangban álljanak az EU hatáskörével, elvárja továbbá, hogy a Bizottság megfelelően kövessen nyomon valamennyi sikeres polgári kezdeményezést, ha erre kötelezettséget vállalt, és általánosságban azt, hogy az európai polgári kezdeményezésről szóló rendelet felülvizsgálata révén kezelje ennek az eszköznek a gyengeségeit és korlátait – különösen a benyújtási folyamat megkönnyítése révén, és a kissé bürokratikus és hosszadalmas eljárásainak javítása révén – abból a célból, hogy a polgári kezdeményezés a napirendre veendő ügyek meghatározásának hiteles eszközévé váljon;

o

o o

| 126. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak. |
| --- | --- |

126.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak.

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2015. szeptember 8., kedd

| 22.9.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/270 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/270

---

P8_TA(2015)0282

Janusz Korwin-Mikke mentelmi jogának felfüggesztése

Az Európai Parlament 2015. szeptember 8-i határozata a Janusz Korwin-Mikke mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2015/2102(IMM))

(2017/C 316/30)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Lengyel Köztársaság főügyésze által 2015. március 13-án a piotrków trybunalski városi rendőrfőkapitány által indított (SM.O.4151-F.2454/16769/2014. ügyszámú) eljárással összefüggésben eljuttatott, 2015. március 9-én kelt, és 2015. április 15-én a plenáris ülésen bejelentett, a Janusz Korwin-Mikke mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Lengyel Köztársaság főügyésze által 2015. március 13-án a piotrków trybunalski városi rendőrfőkapitány által indított (SM.O.4151-F.2454/16769/2014. ügyszámú) eljárással összefüggésben eljuttatott, 2015. március 9-én kelt, és 2015. április 15-én a plenáris ülésen bejelentett, a Janusz Korwin-Mikke mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre,

| — | miután eljárási szabályzata 9. cikke (5) bekezdésének megfelelően meghallgatta Janusz Korwin-Mikkét, |
| --- | --- |

—

miután eljárási szabályzata 9. cikke (5) bekezdésének megfelelően meghallgatta Janusz Korwin-Mikkét,

| — | tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Bírósága által 1964. május 12-én, 1986. július 10-én, 2008. október 15-én és 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án és 2013. január 17-én hozott ítéletekre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bírósága által 1964. május 12-én, 1986. július 10-én, 2008. október 15-én és 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án és 2013. január 17-én hozott ítéletekre (1),

| — | tekintettel a Lengyel Köztársaság Alkotmánya 105. cikkének (2) bekezdésére, valamint az 1996. május 9-i, a képviselői vagy szenátori mandátumok gyakorlásáról szóló lengyel törvény 10b. cikkével összefüggésben értelmezett 7b. cikkének (1) bekezdésére és 7c. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Lengyel Köztársaság Alkotmánya 105. cikkének (2) bekezdésére, valamint az 1996. május 9-i, a képviselői vagy szenátori mandátumok gyakorlásáról szóló lengyel törvény 10b. cikkével összefüggésben értelmezett 7b. cikkének (1) bekezdésére és 7c. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 6. cikkének (1) bekezdésére és 9. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 6. cikkének (1) bekezdésére és 9. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0229/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0229/2015),

| A. | mivel a Lengyel Köztársaság főügyésze továbbította a piotrków trybunalski városi rendőrfőkapitány kérelmét, amelyben engedélyt kér Janusz Korwin-Mikke európai parlamenti képviselővel szemben eljárás lefolytatására egy, a közúti közlekedésről szóló 1997. június 20-i törvény 20. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett, az 1971. május 20-i Szabálysértési Kódex 92a. cikke szerinti szabálysértéssel összefüggésben; mivel a feltételezett szabálysértés abban áll, hogy lakott területen túllépték a maximális megengedett sebességet; |
| --- | --- |

A.

mivel a Lengyel Köztársaság főügyésze továbbította a piotrków trybunalski városi rendőrfőkapitány kérelmét, amelyben engedélyt kér Janusz Korwin-Mikke európai parlamenti képviselővel szemben eljárás lefolytatására egy, a közúti közlekedésről szóló 1997. június 20-i törvény 20. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett, az 1971. május 20-i Szabálysértési Kódex 92a. cikke szerinti szabálysértéssel összefüggésben; mivel a feltételezett szabálysértés abban áll, hogy lakott területen túllépték a maximális megengedett sebességet;

| B. | mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 8. cikke értelmében feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt az Európai Parlament tagjai ellen nem folytatható vizsgálat, nem vehetők őrizetbe, és nem vonhatók bírósági eljárás alá; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 8. cikke értelmében feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt az Európai Parlament tagjai ellen nem folytatható vizsgálat, nem vehetők őrizetbe, és nem vonhatók bírósági eljárás alá;

| C. | mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 9. cikke értelmében az Európai Parlament tagjai saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik; |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 9. cikke értelmében az Európai Parlament tagjai saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik;

| D. | mivel a Lengyel Köztársaság Alkotmánya 105. cikkének (2) bekezdése szerint a képviselő a Szejm hozzájárulása nélkül nem vonható büntetőjogi felelősségre; |
| --- | --- |

D.

mivel a Lengyel Köztársaság Alkotmánya 105. cikkének (2) bekezdése szerint a képviselő a Szejm hozzájárulása nélkül nem vonható büntetőjogi felelősségre;

| E. | mivel egyedül a Parlament dönthet arról, hogy egy adott ügyben a mentelmi jogot felfüggeszti-e vagy sem; mivel a Parlament ésszerű módon figyelembe veheti a képviselő álláspontját annak eldöntésekor, hogy felfüggeszti-e a képviselő mentelmi jogát (2); |
| --- | --- |

E.

mivel egyedül a Parlament dönthet arról, hogy egy adott ügyben a mentelmi jogot felfüggeszti-e vagy sem; mivel a Parlament ésszerű módon figyelembe veheti a képviselő álláspontját annak eldöntésekor, hogy felfüggeszti-e a képviselő mentelmi jogát (2);

| F. | mivel a feltételezett szabálysértés nem kapcsolódik közvetlenül vagy nyilvánvalóan Janusz Korwin-Mikke európai parlamenti képviselőként végzett feladatainak ellátásához, és az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 8. cikke értelmében vett európai parlamenti képviselői feladatainak gyakorlása során leadott szavazatnak, illetve kifejtett véleménynek sem minősül; |
| --- | --- |

F.

mivel a feltételezett szabálysértés nem kapcsolódik közvetlenül vagy nyilvánvalóan Janusz Korwin-Mikke európai parlamenti képviselőként végzett feladatainak ellátásához, és az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 8. cikke értelmében vett európai parlamenti képviselői feladatainak gyakorlása során leadott szavazatnak, illetve kifejtett véleménynek sem minősül;

| G. | mivel a jelen esetben a Parlament nem talált bizonyítékot a fumus persecutionis-ra, azaz arra, hogy komoly és megalapozott gyanú állna fenn arra vonatkozóan, hogy az ügyet a képviselőnek szánt politikai kár okozása céljából nyújtották volna be a bírósághoz; |
| --- | --- |

G.

mivel a jelen esetben a Parlament nem talált bizonyítékot a fumus persecutionis-ra, azaz arra, hogy komoly és megalapozott gyanú állna fenn arra vonatkozóan, hogy az ügyet a képviselőnek szánt politikai kár okozása céljából nyújtották volna be a bírósághoz;

| 1. | úgy határoz, hogy felfüggeszti Janusz Korwin-Mikke mentelmi jogát; |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy felfüggeszti Janusz Korwin-Mikke mentelmi jogát;

| 2. | utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és illetékes bizottsága jelentését a Lengyel Köztársaság illetékes hatóságának és Janusz Korwin-Mikkének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és illetékes bizottsága jelentését a Lengyel Köztársaság illetékes hatóságának és Janusz Korwin-Mikkének.

---

(1)  A Bíróság 1964. május 12-i ítélete, Wagner kontra Fohrmann és Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; a Bíróság 1986. július 10-i ítélete, Wybot kontra Faure és társai, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; a Törvényszék 2008. október 15-i ítélete, Mote kontra Európai Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; a Bíróság 2008. október 21-i ítélete, Marra kontra De Gregorio és Clemente, C-200/07 és C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; a Törvényszék 2010. március 19-i ítélete, Gollnisch kontra Európai Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; a Bíróság 2011. szeptember 6-i ítélete, Patriciello, C 163/10, ECLI: EU:C:2011:543; a Törvényszék 2013. január 17-i ítélete, Gollnisch kontra Parlament, T-346/11 és T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  A (fentebb hivatkozott) T-345/05. sz., Mote kontra Parlament ügyben hozott ítélet 28. pontja.

---

2015. szeptember 9., szerda

| 22.9.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/272 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/272

---

P8_TA(2015)0295

Írásbeli választ igénylő kérdések (az eljárási szabályzat 130. cikke (3) bekezdésének értelmezése)

Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i határozata az írásbeli választ igénylő kérdésekről (az eljárási szabályzat 130. cikke (3) bekezdésének értelmezése) (2015/2152(REG))

(2017/C 316/31)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel Alkotmányügyi Bizottsága elnökének 2015. szeptember 4-i levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Alkotmányügyi Bizottsága elnökének 2015. szeptember 4-i levelére,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 226. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 226. cikkére,

| 1. | úgy határoz, hogy az eljárási szabályzat 130. cikkének (3) bekezdéséhez az alábbi értelmezést csatolja:
  „A »kivételes esetben« kifejezést úgy kell értelmezni, hogy a további kérdés sürgős üggyel kapcsolatos, és e kérdés előterjesztése nem várhat a következő hónapig. Ezenfelül a (3) bekezdés második albekezdése alapján előterjesztett kérdések száma nem érheti el a főszabály szerinti havi öt kérdést.” |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy az eljárási szabályzat 130. cikkének (3) bekezdéséhez az alábbi értelmezést csatolja:

„A »kivételes esetben« kifejezést úgy kell értelmezni, hogy a további kérdés sürgős üggyel kapcsolatos, és e kérdés előterjesztése nem várhat a következő hónapig. Ezenfelül a (3) bekezdés második albekezdése alapján előterjesztett kérdések száma nem érheti el a főszabály szerinti havi öt kérdést.”

| 2. | utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

| 22.9.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/273 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/273

---

P8_TA(2015)0296

Az ülés félbeszakítása vagy berekesztése (az eljárási szabályzat 191. cikkének értelmezése)

Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i határozata az ülés félbeszakításáról vagy berekesztéséről (az eljárási szabályzat 191. cikkének értelmezése) (2015/2153(REG)

(2017/C 316/32)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel Alkotmányügyi Bizottsága elnökének 2015. szeptember 4-i levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Alkotmányügyi Bizottsága elnökének 2015. szeptember 4-i levelére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 226. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 226. cikkére,

| 1. | úgy határoz, hogy az eljárási szabályzat 191. cikkéhez az alábbi értelmezést csatolja:
  „Az ülés félbeszakítására vagy berekesztésére irányuló kérelem előterjesztése esetén az e kérelemről való szavazásra irányuló eljárást haladéktalanul meg kell kezdeni. A plenáris szavazások bejelentésének szokásos módját kell alkalmazni, és a jelenlegi gyakorlattal összhangban megfelelő időt kell hagyni a képviselőknek arra, hogy az ülésterembe eljussanak.
  A 152. cikk (2) bekezdése második albekezdésének analógiájára, a kérelem elutasítása esetén hasonló kérelem ugyanazon a napon újból nem terjeszthető elő. A 22. cikk (1) bekezdése értelmezésének megfelelően az elnök jogosult arra, hogy elutasítsa az e cikk alapján aránytalanul nagy számban előterjesztett kérelmeket.” |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy az eljárási szabályzat 191. cikkéhez az alábbi értelmezést csatolja:

„Az ülés félbeszakítására vagy berekesztésére irányuló kérelem előterjesztése esetén az e kérelemről való szavazásra irányuló eljárást haladéktalanul meg kell kezdeni. A plenáris szavazások bejelentésének szokásos módját kell alkalmazni, és a jelenlegi gyakorlattal összhangban megfelelő időt kell hagyni a képviselőknek arra, hogy az ülésterembe eljussanak.

A 152. cikk (2) bekezdése második albekezdésének analógiájára, a kérelem elutasítása esetén hasonló kérelem ugyanazon a napon újból nem terjeszthető elő. A 22. cikk (1) bekezdése értelmezésének megfelelően az elnök jogosult arra, hogy elutasítsa az e cikk alapján aránytalanul nagy számban előterjesztett kérelmeket.”

| 2. | utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

| 22.9.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/274 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/274

---

P8_TA(2015)0297

Parlamentközi delegáció átnevezése

Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i határozata parlamentközi delegáció átnevezéséről 2015/2842(RSO)

(2017/C 316/33)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Elnökök Értekezletének javaslatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Elnökök Értekezletének javaslatára,

| — | tekintettel a parlamentközi küldöttségek, a parlamenti vegyes bizottságokba delegált küldöttségek és a parlamenti együttműködési bizottságokba, valamint a többoldalú parlamenti közgyűlésekbe delegált küldöttségek számáról szóló, 2014. március 12-i határozatára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a parlamentközi küldöttségek, a parlamenti vegyes bizottságokba delegált küldöttségek és a parlamenti együttműködési bizottságokba, valamint a többoldalú parlamenti közgyűlésekbe delegált küldöttségek számáról szóló, 2014. március 12-i határozatára (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 212. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 212. cikkére,

| 1. | úgy határoz, hogy a Palesztin Törvényhozó Tanáccsal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttségét a Palesztinával fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttséggé nevezi át; |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy a Palesztin Törvényhozó Tanáccsal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttségét a Palesztinával fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttséggé nevezi át;

| 2. | utasítja Elnökét, hogy e határozatot tájékoztatásul küldje meg a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja Elnökét, hogy e határozatot tájékoztatásul küldje meg a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  Az azon a napon elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0217.

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2015. szeptember 8., kedd

| 22.9.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/275 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/275

---

P8_TA(2015)0281

A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet kényszermunkáról szóló egyezménye: szociálpolitikai vonatkozások ***

Az Európai Parlament 2015. szeptember 8-i jogalkotási állásfoglalása a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet kényszermunkáról szóló 1930. évi egyezménye 2014. évi jegyzőkönyvének a szociálpolitikai vonatkozások tekintetében az Európai Unió érdekében történő megerősítésére a tagállamoknak adott felhatalmazásról szóló tanácsi határozattervezetről (06732/2015 – C8-0079/2015 – 2014/0259(NLE))

(Egyetértés)

(2017/C 316/34)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (06732/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (06732/2015),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 153. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjával, 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) és v) pontjával, valamint 218. cikkének (8) bekezdésével együtt értelmezett 153. cikkének (2) bekezdése értelmében a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C8–0079/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 153. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjával, 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) és v) pontjával, valamint 218. cikkének (8) bekezdésével együtt értelmezett 153. cikkének (2) bekezdése értelmében a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C8–0079/2015),

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet kényszermunkáról szóló 1930. évi egyezményének 2014. évi jegyzőkönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet kényszermunkáról szóló 1930. évi egyezményének 2014. évi jegyzőkönyvére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikke (2) bekezdésére, valamint 108. cikke (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikke (2) bekezdésére, valamint 108. cikke (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság ajánlására (A8-0243/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság ajánlására (A8-0243/2015),

| 1. | egyetért a tanácsi határozatra irányuló javaslattal; |
| --- | --- |

1.

egyetért a tanácsi határozatra irányuló javaslattal;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének.

---

| 22.9.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/276 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/276

---

P8_TA(2015)0283

A vám- és mezőgazdasági jogszabályok helyes alkalmazása ***II

Az Európai Parlament 2015. szeptember 8-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamok közigazgatási hatóságai közötti kölcsönös segítségnyújtásról, valamint a vám- és mezőgazdasági jogszabályok helyes alkalmazásának biztosítása érdekében e hatóságok és a Bizottság együttműködéséről szóló 515/97/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (08257/3/2015 – C8-0159/2015 – 2013/0410(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

(2017/C 316/35)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (08257/3/2015 – C8-0159/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (08257/3/2015 – C8-0159/2015),

| — | tekintettel a Számvevőszék 2014. február 25-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Számvevőszék 2014. február 25-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2013)0796) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2013)0796) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 76. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 76. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A8-0234/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A8-0234/2015),

| 1. | egyetért a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjával; |
| --- | --- |

1.

egyetért a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjával;

| 2. | megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták;

| 3. | utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust; |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust;

| 4. | utasítja főtitkárát, hogy miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak, írja alá a jogalkotási aktust, és a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak kihirdetéséről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

4.

utasítja főtitkárát, hogy miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak, írja alá a jogalkotási aktust, és a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak kihirdetéséről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 94., 2014.3.31., 1. o.

(2)  Elfogadott szövegek, 2014.4.15., P7_TA(2014)0344.

---

| 22.9.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/277 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/277

---

P8_TA(2015)0284

A fókatermékek kereskedelme ***I

Az Európai Parlament 2015. szeptember 8-i jogalkotási állásfoglalása a fókatermékek kereskedelméről szóló 1007/2009/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2015)0045 – C8-0037/2015 – 2015/0028(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 316/36)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0045), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0045),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0037/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0037/2015),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2015. május 27-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2015. május 27-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2015. június 30-i levelében tett azon kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2015. június 30-i levelében tett azon kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A8-0186/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A8-0186/2015),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

P8_TC1-COD(2015)0028

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. szeptember 8-án került elfogadásra a fókatermékek kereskedelméről szóló 1007/2009/EK rendelet módosításáról és a 737/2010/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, (EU) 2015/1775 rendelet.)

---

| 22.9.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/278 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/278

---

P8_TA(2015)0285

A mezőgazdasági céllal tartott és szaporított állatok klónozása ***I

Az Európai Parlament 2015. szeptember 8-i jogalkotási állásfoglalása a mezőgazdasági céllal tartott és szaporított szarvasmarhafélék, házisertés-fajták, juh- és kecskefélék, valamint lófélék klónozásáról (COM(2013)0892 – C7-0002/2014 – 2013/0433(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 316/37)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0892), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0892),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0002/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0002/2014),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az új élelmiszerekről, az 1331/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 258/97/EK rendelet és az 1852/2001/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására irányuló első olvasatbeli tanácsi álláspontról szóló, 2010. július 7-i jogalkotási állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az új élelmiszerekről, az 1331/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 258/97/EK rendelet és az 1852/2001/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására irányuló első olvasatbeli tanácsi álláspontról szóló, 2010. július 7-i jogalkotási állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. április 30-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. április 30-i véleményére (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel az eljárási szabályzat 55. cikke alapján a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, valamint a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság által folytatott közös tanácskozásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az eljárási szabályzat 55. cikke alapján a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, valamint a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság által folytatott közös tanácskozásokra,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A8-0216/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A8-0216/2015),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  E napon elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0266.

(2)  HL C 311., 2014.9.12., 73. o.

---

P8_TC1-COD(2013)0433

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. szeptember 8-án került elfogadásra a mezőgazdasági céllal tartott és szaporított szarvasmarhafélék, házisertés-fajták, juh- és kecskefélék, valamint lófélék
  állatok klónozásáról szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi irányelv
  rendelet elfogadására tekintettel [Mód. 1 E módosítás első része, azaz az irányelv rendeletre történő megváltoztatása a szövegben mindenütt alkalmazandó.]

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (-1) | Az uniós politika végrehajtása során és az Európai Unió működéséről szóló szerződés tiszteletben tartása révén biztosítani kell az emberi egészség és a fogyasztók magas szintű védelmét, valamint a magas szintű állatjólétet és környezetvédelmet is. Mindenkor alkalmazni kell a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben

   (3)

  meghatározott elővigyázatossági elvet. [Mód. 2] |
| --- | --- |

(-1)

Az uniós politika végrehajtása során és az Európai Unió működéséről szóló szerződés tiszteletben tartása révén biztosítani kell az emberi egészség és a fogyasztók magas szintű védelmét, valamint a magas szintű állatjólétet és környezetvédelmet is. Mindenkor alkalmazni kell a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben

   (3)

  meghatározott elővigyázatossági elvet. [Mód. 2]

| (1) | Az állatok klónozása nem áll összhangban
  a 98/58/EK tanácsi irányelv

  irányelvvel

   (4)

  , amely
  jóléti minimumkövetelményeket határoz meg a mezőgazdasági céllal tartott vagy tenyésztett állatokra vonatkozóan.
  A 98/58/EK irányelv
  felszólítja a tagállamokat, hogy szükségtelenül ne okozzanak fájdalmat, szenvedést vagy sérülést a tenyésztett állatoknak
  , és mellékletének 20
  .
  pontjában kifejezetten előírja
  , . Ha a klónozás szükségtelen fájdalommal, szenvedéssel vagy sérüléssel jár, a tagállamoknak nemzeti szinten kell cselekedniük, hogy
  „tilos olyan természetes vagy mesterséges tenyésztési eljárásokat alkalmazni, amelyek az érintett állatok szenvedését vagy sérülését okozzák vagy okozhatják”

  ezt elkerüljék. Az állatklónozásra
  vagy a klónozott állatok feldolgozásából származó termékek felhasználására
  vonatkozó különböző nemzeti megközelítések a piac torzulásához vezethetnek. Ezért biztosítani kell, hogy az egész Unióban az élő állatok tenyésztésében és forgalmazásában
  , valamint az állatok feldolgozásából származó termékek előállításában és forgalmazásában
  részt vevő valamennyi szereplőre
  az Unióban mindenütt
  ugyanazok a feltételek vonatkozzanak. [Mód. 3] |
| --- | --- |

(1)

Az állatok klónozása nem áll összhangban
  a 98/58/EK tanácsi irányelv

  irányelvvel

   (4)

  , amely
  jóléti minimumkövetelményeket határoz meg a mezőgazdasági céllal tartott vagy tenyésztett állatokra vonatkozóan.
  A 98/58/EK irányelv
  felszólítja a tagállamokat, hogy szükségtelenül ne okozzanak fájdalmat, szenvedést vagy sérülést a tenyésztett állatoknak
  , és mellékletének 20
  .
  pontjában kifejezetten előírja
  , . Ha a klónozás szükségtelen fájdalommal, szenvedéssel vagy sérüléssel jár, a tagállamoknak nemzeti szinten kell cselekedniük, hogy
  „tilos olyan természetes vagy mesterséges tenyésztési eljárásokat alkalmazni, amelyek az érintett állatok szenvedését vagy sérülését okozzák vagy okozhatják”

  ezt elkerüljék. Az állatklónozásra
  vagy a klónozott állatok feldolgozásából származó termékek felhasználására
  vonatkozó különböző nemzeti megközelítések a piac torzulásához vezethetnek. Ezért biztosítani kell, hogy az egész Unióban az élő állatok tenyésztésében és forgalmazásában
  , valamint az állatok feldolgozásából származó termékek előállításában és forgalmazásában
  részt vevő valamennyi szereplőre
  az Unióban mindenütt
  ugyanazok a feltételek vonatkozzanak. [Mód. 3]

| (2) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA)

  Az EFSA az állatok klónozásáról szóló 2008. évi véleményében

   (5)

  kifejezetten
  megerősítette, hogy a klónozáshoz igénybe vett recipiens anyaállatokat

  anyaállatok
  különösen a méhlepény működési zavarai érintik

  zavaraitól szenvednek
  , amelyek hozzájárulnak a vetélések számának megnövekedéséhez (6)

  , ami káros hatással lehet az egészségükre
  . Többek között ennek is szerepe van a technika alacsony hatékonyságában (a szarvasmarhafélék esetében 6–15 %, a házisertés-fajták esetében 6 %), így

  és hogy
  több anyaállat testébe kell embriót beültetni ahhoz, hogy egyetlen klónt kapjunk. Ezenkívül a klónok rendellenességei és az utód szokatlanul nagy mérete nehezebb ellést és az újszülött állat elhullását eredményezik.
  A klónozási technikára a fejlődés minden szakaszában magas halálozási arányok jellemzők

   (7)

  15a
  [Mód. 4] |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA)

  Az EFSA az állatok klónozásáról szóló 2008. évi véleményében

   (5)

  kifejezetten
  megerősítette, hogy a klónozáshoz igénybe vett recipiens anyaállatokat

  anyaállatok
  különösen a méhlepény működési zavarai érintik

  zavaraitól szenvednek
  , amelyek hozzájárulnak a vetélések számának megnövekedéséhez (6)

  , ami káros hatással lehet az egészségükre
  . Többek között ennek is szerepe van a technika alacsony hatékonyságában (a szarvasmarhafélék esetében 6–15 %, a házisertés-fajták esetében 6 %), így

  és hogy
  több anyaállat testébe kell embriót beültetni ahhoz, hogy egyetlen klónt kapjunk. Ezenkívül a klónok rendellenességei és az utód szokatlanul nagy mérete nehezebb ellést és az újszülött állat elhullását eredményezik.
  A klónozási technikára a fejlődés minden szakaszában magas halálozási arányok jellemzők

   (7)

  15a
  [Mód. 4]

| (2a) | Az élelmezésbiztonság tekintetében az EFSA hangsúlyozta annak fontosságát, hogy az adatbázis korlátozott jellegét el kell ismerni, és az állatok klónozásáról szóló 2008-as véleményében arra a következtetésre jutott, hogy „a kockázatértékelés során bizonytalanságok keletkeznek a rendelkezésre álló tanulmányok korlátozott száma, a vizsgált minták szűk keresztmetszete és általában véve az olyan egységes megközelítés hiánya miatt, amely lehetővé tenné az e vélemény tárgyát képező valamennyi érdemleges vonatkozás kielégítő vizsgálatát”. Az EFSA például megállapította, hogy a klónok immunológiai kompetenciája tekintetében a rendelkezésre álló információk korlátozottak, és véleményében azt ajánlotta, hogy amennyiben bizonyítottá válik a klónok csökkent immunológiai kompetenciája, úgy meg kell vizsgálni azt a kérdést, hogy „a klónozott állatok és utódaik húsának és tejének fogyasztása növelheti-e az emberek fertőző kórokozóknak való kitettségét, és ha igen, akkor milyen mértékben”. [Mód. 5] |
| --- | --- |

(2a)

Az élelmezésbiztonság tekintetében az EFSA hangsúlyozta annak fontosságát, hogy az adatbázis korlátozott jellegét el kell ismerni, és az állatok klónozásáról szóló 2008-as véleményében arra a következtetésre jutott, hogy „a kockázatértékelés során bizonytalanságok keletkeznek a rendelkezésre álló tanulmányok korlátozott száma, a vizsgált minták szűk keresztmetszete és általában véve az olyan egységes megközelítés hiánya miatt, amely lehetővé tenné az e vélemény tárgyát képező valamennyi érdemleges vonatkozás kielégítő vizsgálatát”. Az EFSA például megállapította, hogy a klónok immunológiai kompetenciája tekintetében a rendelkezésre álló információk korlátozottak, és véleményében azt ajánlotta, hogy amennyiben bizonyítottá válik a klónok csökkent immunológiai kompetenciája, úgy meg kell vizsgálni azt a kérdést, hogy „a klónozott állatok és utódaik húsának és tejének fogyasztása növelheti-e az emberek fertőző kórokozóknak való kitettségét, és ha igen, akkor milyen mértékben”. [Mód. 5]

| (2b) | A környezetre gyakorolt lehetséges hatások tekintetében az EFSA megállapította, hogy adatok csak korlátozott mértékben állnak rendelkezésre, a genetikai sokféleségre gyakorolt lehetséges hatások tekintetében pedig felhívta a figyelmet arra, hogy a tenyésztési programokba csupán korlátozott számban bevont állatok túlzottan intenzív használatából fakadóan közvetlen hatás keletkezhet, és hogy egy állatállományban valamely genotípus erőteljesebb homogenitása fokozza annak esélyét, hogy nő a szóban forgó állomány fertőzéseknek és más kockázatoknak való kitettsége. [Mód. 6] |
| --- | --- |

(2b)

A környezetre gyakorolt lehetséges hatások tekintetében az EFSA megállapította, hogy adatok csak korlátozott mértékben állnak rendelkezésre, a genetikai sokféleségre gyakorolt lehetséges hatások tekintetében pedig felhívta a figyelmet arra, hogy a tenyésztési programokba csupán korlátozott számban bevont állatok túlzottan intenzív használatából fakadóan közvetlen hatás keletkezhet, és hogy egy állatállományban valamely genotípus erőteljesebb homogenitása fokozza annak esélyét, hogy nő a szóban forgó állomány fertőzéseknek és más kockázatoknak való kitettsége. [Mód. 6]

| (2c) | A tudomány és az új technológiák etikai kérdéseit vizsgáló európai csoport klónozásról szóló 2008-as különjelentése

   (8)

  kételyeket fogalmazott meg azzal kapcsolatban, hogy az állatok élelmiszer-termelési célú klónozása „a kihordó anyaállatok és a klónozott állatok szenvedésének és egészségügyi problémáinak jelenlegi mértékét tekintve” indokolt lehet-e. [Mód. 7] |
| --- | --- |

(2c)

A tudomány és az új technológiák etikai kérdéseit vizsgáló európai csoport klónozásról szóló 2008-as különjelentése

   (8)

  kételyeket fogalmazott meg azzal kapcsolatban, hogy az állatok élelmiszer-termelési célú klónozása „a kihordó anyaállatok és a klónozott állatok szenvedésének és egészségügyi problémáinak jelenlegi mértékét tekintve” indokolt lehet-e. [Mód. 7]

| (2d) | Az Unió közös agrárpolitikájának az Európai Unió működéséről szóló szerződés 39. cikkében rögzített egyik célja „a mezőgazdasági termelékenység növelése a műszaki fejlődés előmozdítása, valamint a mezőgazdasági termelés ésszerű fejlesztésének biztosítása révén”. E célkitűzés többek között a termelés növelésére irányul, és a mezőgazdasági termelés ésszerű fejlesztésére tekintettel maga után vonja a termelési tényezők lehető legjobb hasznosítását, nevezetesen a forgalmazási szempontból megfelelő termelést, amely figyelembe veszi a fogyasztók érdekeit. [Mód. 8] |
| --- | --- |

(2d)

Az Unió közös agrárpolitikájának az Európai Unió működéséről szóló szerződés 39. cikkében rögzített egyik célja „a mezőgazdasági termelékenység növelése a műszaki fejlődés előmozdítása, valamint a mezőgazdasági termelés ésszerű fejlesztésének biztosítása révén”. E célkitűzés többek között a termelés növelésére irányul, és a mezőgazdasági termelés ésszerű fejlesztésére tekintettel maga után vonja a termelési tényezők lehető legjobb hasznosítását, nevezetesen a forgalmazási szempontból megfelelő termelést, amely figyelembe veszi a fogyasztók érdekeit. [Mód. 8]

| (2e) | Az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatával

   (9)

  összhangban az EUMSZ 43. cikke a megfelelő jogalap az EUMSZ I. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékek termelésére és fogalomba hozatalára vonatkozó bármely jogszabály esetében, amely hozzájárul a közös agrárpolitikára vonatkozóan az EUMSZ 39. cikkében rögzített célok eléréséhez. Még ha előfordulhat is, hogy az ilyen jogszabály a közös agrárpolitika céljaitól eltérő célokra is alkalmazható – amelyek egyedi rendelkezések hiányában egyébként az EUMSZ 114. cikkének jogalapja alá tartoznának –, e téren a nemzeti jog rendelkezéseinek harmonizálásához nem szükségszerű a 114. cikk igénybe vétele. Ezen kívül, a közös agrárpolitika keretében hozott intézkedések befolyással lehetnek az érintett termékek behozatalára is. [Mód. 9] |
| --- | --- |

(2e)

Az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatával

   (9)

  összhangban az EUMSZ 43. cikke a megfelelő jogalap az EUMSZ I. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékek termelésére és fogalomba hozatalára vonatkozó bármely jogszabály esetében, amely hozzájárul a közös agrárpolitikára vonatkozóan az EUMSZ 39. cikkében rögzített célok eléréséhez. Még ha előfordulhat is, hogy az ilyen jogszabály a közös agrárpolitika céljaitól eltérő célokra is alkalmazható – amelyek egyedi rendelkezések hiányában egyébként az EUMSZ 114. cikkének jogalapja alá tartoznának –, e téren a nemzeti jog rendelkezéseinek harmonizálásához nem szükségszerű a 114. cikk igénybe vétele. Ezen kívül, a közös agrárpolitika keretében hozott intézkedések befolyással lehetnek az érintett termékek behozatalára is. [Mód. 9]

| (2f) | Miként azt a fogyasztók körében végzett kutatások világosan és következetesen kimutatták, az Unió polgárainak többsége többek között állatjóléti megfontolásokból és általános etikai aggályok miatt ellenzi a mezőgazdasági célú klónozás

   (10)

  . A mezőgazdasági célú klónozás következményeként állati klónok vagy azok utódai bekerülhetnek az élelmiszerláncba. A fogyasztók határozottan elzárkóznak az állati klónokból vagy azok utódaiból származó élelmiszerek fogyasztásától. [Mód. 10] |
| --- | --- |

(2f)

Miként azt a fogyasztók körében végzett kutatások világosan és következetesen kimutatták, az Unió polgárainak többsége többek között állatjóléti megfontolásokból és általános etikai aggályok miatt ellenzi a mezőgazdasági célú klónozás

   (10)

  . A mezőgazdasági célú klónozás következményeként állati klónok vagy azok utódai bekerülhetnek az élelmiszerláncba. A fogyasztók határozottan elzárkóznak az állati klónokból vagy azok utódaiból származó élelmiszerek fogyasztásától. [Mód. 10]

| (2 g) | Az állatok élelmiszer-ipari célú klónozása veszélybe sodorja az európai mezőgazdasági modell lényegét, amely a termékek minőségén, az élelmezésbiztonságon, a fogyasztók egészségén, szigorú állatjóléti szabályokon és környezetbarát módszerek alkalmazásán alapul. [Mód. 11] |
| --- | --- |

(2 g)

Az állatok élelmiszer-ipari célú klónozása veszélybe sodorja az európai mezőgazdasági modell lényegét, amely a termékek minőségén, az élelmezésbiztonságon, a fogyasztók egészségén, szigorú állatjóléti szabályokon és környezetbarát módszerek alkalmazásán alapul. [Mód. 11]

| (3) | tekintettel
  az Unió mezőgazdasági szakpolitikájának célkitűzéseit

  közös agrárpolitikájának célkitűzéseire
  , az EFSA legújabb

  által a rendelkezésre álló
  tudományos
  tanulmányok alapján végzett
  értékeléseinek eredményeit és a Szerződés

  eredményeire, az EUMSZ
  13. cikkének állatjóléti követelményeit figyelembe véve

  követelményeire és
  a
  polgárok aggályaira, a helyes intézkedés
  a tenyésztés céljából tartott állatok bizonyos fajtái esetében ésszerű a klónozás alkalmazásának ideiglenes

  klónozásának, valamint a klónozási technika alkalmazásával létrejött állatok és a belőlük készített termékek piaci forgalmazásának
  betiltása. [Mód. 12] |
| --- | --- |

(3)

tekintettel
  az Unió mezőgazdasági szakpolitikájának célkitűzéseit

  közös agrárpolitikájának célkitűzéseire
  , az EFSA legújabb

  által a rendelkezésre álló
  tudományos
  tanulmányok alapján végzett
  értékeléseinek eredményeit és a Szerződés

  eredményeire, az EUMSZ
  13. cikkének állatjóléti követelményeit figyelembe véve

  követelményeire és
  a
  polgárok aggályaira, a helyes intézkedés
  a tenyésztés céljából tartott állatok bizonyos fajtái esetében ésszerű a klónozás alkalmazásának ideiglenes

  klónozásának, valamint a klónozási technika alkalmazásával létrejött állatok és a belőlük készített termékek piaci forgalmazásának
  betiltása. [Mód. 12]

| (3a) | A klónozott állatokat nem közvetlenül hús- vagy tejtermelés céljából, hanem inkább a belőlük származó szaporítóanyag-termékek tenyésztési célokra történő felhasználása érdekében hozzák létre. A klónozott állatok szexuális úton szaporított utódai azok, amelyeket élelmiszer-termelési célra szánnak. Noha lehetséges, hogy a klónozott állatok utódai esetében az állatok jólétével kapcsolatos aggodalmak nem nyilvánvalóak, hiszen a hagyományos szexuális reprodukciós módszerekkel jöttek a világra, azonban ilyen utódok csak akkor jöhetnek létre, ha valamelyik szülőjük klónozott állat, ami állatjóléti és etikai szempontból komoly aggodalmakra ad okot. Ezért az állatjóléttel kapcsolatos aggályokra és a klónozási technikára vonatkozó fogyasztói felfogásra választ adó intézkedések hatályát ki kell terjeszteni az állati klónokból származó szaporítóanyag-termékekre, az állati klónok utódaira és az állati klónok utódaiból származó termékekre is. [Mód. 13] |
| --- | --- |

(3a)

A klónozott állatokat nem közvetlenül hús- vagy tejtermelés céljából, hanem inkább a belőlük származó szaporítóanyag-termékek tenyésztési célokra történő felhasználása érdekében hozzák létre. A klónozott állatok szexuális úton szaporított utódai azok, amelyeket élelmiszer-termelési célra szánnak. Noha lehetséges, hogy a klónozott állatok utódai esetében az állatok jólétével kapcsolatos aggodalmak nem nyilvánvalóak, hiszen a hagyományos szexuális reprodukciós módszerekkel jöttek a világra, azonban ilyen utódok csak akkor jöhetnek létre, ha valamelyik szülőjük klónozott állat, ami állatjóléti és etikai szempontból komoly aggodalmakra ad okot. Ezért az állatjóléttel kapcsolatos aggályokra és a klónozási technikára vonatkozó fogyasztói felfogásra választ adó intézkedések hatályát ki kell terjeszteni az állati klónokból származó szaporítóanyag-termékekre, az állati klónok utódaira és az állati klónok utódaiból származó termékekre is. [Mód. 13]

| (4) | Jelenleg valószínűsíthetően szarvasmarhaféléket, házisertés-fajtákat, juh- és kecskeféléket, valamint lóféléket klónozhatnak mezőgazdasági céllal. Az irányelv hatáskörét ezért ezen öt csoport mezőgazdasági célú klónozására indokolt korlátozni.
  [Mód. 14] |
| --- | --- |

(4)

Jelenleg valószínűsíthetően szarvasmarhaféléket, házisertés-fajtákat, juh- és kecskeféléket, valamint lóféléket klónozhatnak mezőgazdasági céllal. Az irányelv hatáskörét ezért ezen öt csoport mezőgazdasági célú klónozására indokolt korlátozni.
  [Mód. 14]

| (4a) | A mezőgazdasági termékek forgalmazása tekintetében a klónozás alkalmazásának betiltása következtében, valamint a fogyasztók klónozásra vonatkozó, többek között az állatok jólétével, az elegendő tudományos vizsgálat hiányával és általános etikai aggályokkal összefüggő nézeteinek figyelembevétele érdekében biztosítani kell, hogy állati klónokból vagy azok utódaiból származó élelmiszerek ne kerüljenek be az élelmiszerláncba. Kevésbé megszorító –például az élelmiszerek címkézésével kapcsolatos – intézkedések nem oszlatnák el teljes mértékben az állampolgárok aggályait, mivel az állatok szenvedését előidéző technikával előállított élelmiszerek forgalmazása továbbra is megengedett maradna. [Mód. 15] |
| --- | --- |

(4a)

A mezőgazdasági termékek forgalmazása tekintetében a klónozás alkalmazásának betiltása következtében, valamint a fogyasztók klónozásra vonatkozó, többek között az állatok jólétével, az elegendő tudományos vizsgálat hiányával és általános etikai aggályokkal összefüggő nézeteinek figyelembevétele érdekében biztosítani kell, hogy állati klónokból vagy azok utódaiból származó élelmiszerek ne kerüljenek be az élelmiszerláncba. Kevésbé megszorító –például az élelmiszerek címkézésével kapcsolatos – intézkedések nem oszlatnák el teljes mértékben az állampolgárok aggályait, mivel az állatok szenvedését előidéző technikával előállított élelmiszerek forgalmazása továbbra is megengedett maradna. [Mód. 15]

| (4b) | Bizonyos harmadik országokban a mezőgazdasági célú állattenyésztésben a klónozást már alkalmazzák. A 178/2002/EK rendelete értelmében az Unió területére az Unió piacán történő forgalomba hozatal céljából behozott élelmiszereknek meg kell felelniük az uniós élelmiszerjog követelményeinek, illetve olyan feltételeknek, amelyeket az Unió e jog követelményeivel legalább egyenértékűnek ismer el. Ezért intézkedéseket kell hozni annak elkerülése érdekében, hogy állati klónok és azok utódai, valamint állati klónokból és azok utódaiból előállított termékek harmadik országokból behozatalra kerüljenek az Unióba. A Bizottságnak ki kell egészítenie a vonatkozó tenyésztéstechnikai és állat-egészségügyi jogszabályokat vagy azok módosítására javaslatot kell tennie annak biztosítása érdekében, hogy az állati termékeket, a szaporítóanyag-termékeket, valamint az állatokból készített élelmiszereket és takarmányokat kísérő importigazolások feltüntessék, hogy állati klónokról vagy utódaikról, illetve állati klónokból vagy utódaikból előállított termékekről van-e szó. [Mód. 16] |
| --- | --- |

(4b)

Bizonyos harmadik országokban a mezőgazdasági célú állattenyésztésben a klónozást már alkalmazzák. A 178/2002/EK rendelete értelmében az Unió területére az Unió piacán történő forgalomba hozatal céljából behozott élelmiszereknek meg kell felelniük az uniós élelmiszerjog követelményeinek, illetve olyan feltételeknek, amelyeket az Unió e jog követelményeivel legalább egyenértékűnek ismer el. Ezért intézkedéseket kell hozni annak elkerülése érdekében, hogy állati klónok és azok utódai, valamint állati klónokból és azok utódaiból előállított termékek harmadik országokból behozatalra kerüljenek az Unióba. A Bizottságnak ki kell egészítenie a vonatkozó tenyésztéstechnikai és állat-egészségügyi jogszabályokat vagy azok módosítására javaslatot kell tennie annak biztosítása érdekében, hogy az állati termékeket, a szaporítóanyag-termékeket, valamint az állatokból készített élelmiszereket és takarmányokat kísérő importigazolások feltüntessék, hogy állati klónokról vagy utódaikról, illetve állati klónokból vagy utódaikból előállított termékekről van-e szó. [Mód. 16]

| (4c) | Állati klónok, embrióklónok, állati klónok utódai, állati klónokból és azok utódaiból származó szaporítóanyag-termékek, valamint állati klónokból és azok utódaiból származó élelmiszerek és takarmányok nem tekinthetők az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) III. cikkének 4. pontja értelmében vett, klónozási technika alkalmazása nélkül létrehozott állatoknak és állati termékeknek, embrióknak, szaporítóanyag-termékeknek, élelmiszereknek és takarmányoknak. Ezen kívül, az állatok klónozásának, továbbá állati klónok, embrióklónok, állati klónok és utódaik, állati klónokból és utódaikból származó szaporítóanyagok, valamint állati klónokból és utódaikból származó élelmiszerek és takarmányok forgalomba hozatalának és behozatalának betiltása a közerkölcs és a GATT XX. cikke értelmében vett állati egészség védelme érdekében szükséges intézkedés. [Mód. 17] |
| --- | --- |

(4c)

Állati klónok, embrióklónok, állati klónok utódai, állati klónokból és azok utódaiból származó szaporítóanyag-termékek, valamint állati klónokból és azok utódaiból származó élelmiszerek és takarmányok nem tekinthetők az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) III. cikkének 4. pontja értelmében vett, klónozási technika alkalmazása nélkül létrehozott állatoknak és állati termékeknek, embrióknak, szaporítóanyag-termékeknek, élelmiszereknek és takarmányoknak. Ezen kívül, az állatok klónozásának, továbbá állati klónok, embrióklónok, állati klónok és utódaik, állati klónokból és utódaikból származó szaporítóanyagok, valamint állati klónokból és utódaikból származó élelmiszerek és takarmányok forgalomba hozatalának és behozatalának betiltása a közerkölcs és a GATT XX. cikke értelmében vett állati egészség védelme érdekében szükséges intézkedés. [Mód. 17]

| (4d) | Intézkedéseket kell hozni annak érdekében, hogy a jelenleg tárgyalási szakaszban lévő kereskedelmi megállapodások ne kedvezzenek az olyan gyakorlatok engedélyezésének, amelyek negatív hatással lehetnek a fogyasztók és a mezőgazdasági termelők egészségére, a környezetre vagy az állatok jólétére. [Mód. 18] |
| --- | --- |

(4d)

Intézkedéseket kell hozni annak érdekében, hogy a jelenleg tárgyalási szakaszban lévő kereskedelmi megállapodások ne kedvezzenek az olyan gyakorlatok engedélyezésének, amelyek negatív hatással lehetnek a fogyasztók és a mezőgazdasági termelők egészségére, a környezetre vagy az állatok jólétére. [Mód. 18]

| (4e) | E rendelet alkalmazását veszélyeztetheti, ha az állati klónokból és azok utódaiból előállított élelmiszerek nyomon követése lehetetlen. Ezért az elővigyázatosság elvét követve és az e rendeletben előírt tilalmak végrehajtásának biztosítása érdekében az érintett szereplőkkel való konzultáció mellett uniós szintű nyomon követési rendszereket kell létrehozni. Az ilyen rendszerek lehetővé tennék az illetékes hatóságok és a gazdasági szereplők számára az állati klónokra és azok utódaira, az állati klónokból és azok utódaiból származó szaporítóanyagokra, valamint az állati klónokból és azok utódaiból származó élelmiszerekre vonatkozó információk gyűjtését. A Bizottságnak arra kell törekednie, hogy a kétoldalú és többoldalú szinten folyamatban lévő és jövőbeli kereskedelmi tárgyalások keretében az állatok mezőgazdasági céllal történő klónozását gyakorló kereskedelmi partnereitől kötelezettségvállalásokat kapjon e tekintetben. [Mód. 19] |
| --- | --- |

(4e)

E rendelet alkalmazását veszélyeztetheti, ha az állati klónokból és azok utódaiból előállított élelmiszerek nyomon követése lehetetlen. Ezért az elővigyázatosság elvét követve és az e rendeletben előírt tilalmak végrehajtásának biztosítása érdekében az érintett szereplőkkel való konzultáció mellett uniós szintű nyomon követési rendszereket kell létrehozni. Az ilyen rendszerek lehetővé tennék az illetékes hatóságok és a gazdasági szereplők számára az állati klónokra és azok utódaira, az állati klónokból és azok utódaiból származó szaporítóanyagokra, valamint az állati klónokból és azok utódaiból származó élelmiszerekre vonatkozó információk gyűjtését. A Bizottságnak arra kell törekednie, hogy a kétoldalú és többoldalú szinten folyamatban lévő és jövőbeli kereskedelmi tárgyalások keretében az állatok mezőgazdasági céllal történő klónozását gyakorló kereskedelmi partnereitől kötelezettségvállalásokat kapjon e tekintetben. [Mód. 19]

| (4f) | A Bizottság az Európai Parlament és a Tanács számára készített 2010. évi jelentésében kijelentette, hogy intézkedni kell a spermium- és embrióbehozatal nyomon követhetőségének kialakításáról az Unióban világra jött utódokra vonatkozó adatbázisok létrehozása céljából. A Bizottságnak tehát ennek megfelelően kell cselekednie. [Mód. 20] |
| --- | --- |

(4f)

A Bizottság az Európai Parlament és a Tanács számára készített 2010. évi jelentésében kijelentette, hogy intézkedni kell a spermium- és embrióbehozatal nyomon követhetőségének kialakításáról az Unióban világra jött utódokra vonatkozó adatbázisok létrehozása céljából. A Bizottságnak tehát ennek megfelelően kell cselekednie. [Mód. 20]

| (4 g) | A klónozás e rendeletben elrendelt tilalmának végrehajtásával következetes összhangban az Európai Bizottság által elfogadott célzott kereskedelemtámogatási intézkedéseket kell alkalmazni a magas színvonalú európai hústermelés és állattenyésztés támogatása érdekében az Unióban. [Mód. 21] |
| --- | --- |

(4 g)

A klónozás e rendeletben elrendelt tilalmának végrehajtásával következetes összhangban az Európai Bizottság által elfogadott célzott kereskedelemtámogatási intézkedéseket kell alkalmazni a magas színvonalú európai hústermelés és állattenyésztés támogatása érdekében az Unióban. [Mód. 21]

| (5) | A klónozási technikának a felhasznált állatok jólétére gyakorolt hatásáról rendelkezésre álló tudásanyag várhatóan bővülni fog. A klónozási technika idővel valószínűleg fejlődni fog. Következésképpen a tiltásokat csak átmenetileg indokolt alkalmazni. Ezért ezt az irányelvet

  a rendeletet
  ésszerű időn belül felül kell vizsgálni, figyelembe véve a tagállamok végrehajtás

  alkalmazás
  során szerzett tapasztalatait, a tudományos és technikai haladást
  , a fogyasztói felfogás alakulásá
  és a nemzetközi fejleményeket
  , különösen a kereskedelmi forgalmat és az Unió kereskedelmi kapcsolatait
  . [Mód. 22] |
| --- | --- |

(5)

A klónozási technikának a felhasznált állatok jólétére gyakorolt hatásáról rendelkezésre álló tudásanyag várhatóan bővülni fog. A klónozási technika idővel valószínűleg fejlődni fog. Következésképpen a tiltásokat csak átmenetileg indokolt alkalmazni. Ezért ezt az irányelvet

  a rendeletet
  ésszerű időn belül felül kell vizsgálni, figyelembe véve a tagállamok végrehajtás

  alkalmazás
  során szerzett tapasztalatait, a tudományos és technikai haladást
  , a fogyasztói felfogás alakulásá
  és a nemzetközi fejleményeket
  , különösen a kereskedelmi forgalmat és az Unió kereskedelmi kapcsolatait
  . [Mód. 22]

| (5a) | Az Eurobarométer legutóbbi felmérése szerint az európaiak többsége úgy véli, hogy az állati klónozás élelmiszer-termelésben való alkalmazása nem biztonságos technika az ő és családjuk egészségére nézve. Ezen túlmenően, több európai ország egyértelműen kifejezésre juttatta azt a véleményét, hogy az állati klónozás kérdésében mindenekelőtt morális és etikai megfontolások – és kevésbé a tudományos bizonyítékok – alapján kell dönteni. Ezért a Bizottságnak a jogszabály felülvizsgálata előtt uniós léptékű hivatalos közvélemény-kutatást kell lefolytatnia a fogyasztók felfogásának újraértékelése céljából. [Mód. 23] |
| --- | --- |

(5a)

Az Eurobarométer legutóbbi felmérése szerint az európaiak többsége úgy véli, hogy az állati klónozás élelmiszer-termelésben való alkalmazása nem biztonságos technika az ő és családjuk egészségére nézve. Ezen túlmenően, több európai ország egyértelműen kifejezésre juttatta azt a véleményét, hogy az állati klónozás kérdésében mindenekelőtt morális és etikai megfontolások – és kevésbé a tudományos bizonyítékok – alapján kell dönteni. Ezért a Bizottságnak a jogszabály felülvizsgálata előtt uniós léptékű hivatalos közvélemény-kutatást kell lefolytatnia a fogyasztók felfogásának újraértékelése céljából. [Mód. 23]

| (5b) | A Bizottságot fel kell ruházni azzal a jogkörrel, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az állati klónok és azok utódai, valamint az állati klónokból és azok utódaiból származó szaporítóanyagok nyomon követését biztosító rendszerekre vonatkozó jogszabályok meghatározása tekintetében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítése és szövegezése során a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. [Mód. 24] |
| --- | --- |

(5b)

A Bizottságot fel kell ruházni azzal a jogkörrel, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az állati klónok és azok utódai, valamint az állati klónokból és azok utódaiból származó szaporítóanyagok nyomon követését biztosító rendszerekre vonatkozó jogszabályok meghatározása tekintetében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítése és szövegezése során a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. [Mód. 24]

| (6) | Ez az irányelv

  a rendelet
  tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és figyelembe veszi az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert elveket, különös tekintettel

  és különösen
  a vállalkozás szabadságára

  szabadságát
  és a tudomány szabadságára

  szabadságát
  . Ezt az irányelvet az

  E rendeletet
  az említett jogokkal és alapelvekkel

  elvekkel
  összhangban kell végrehajtani

  alkalmazni
  . [Mód. 25] |
| --- | --- |

(6)

Ez az irányelv

  a rendelet
  tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és figyelembe veszi az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert elveket, különös tekintettel

  és különösen
  a vállalkozás szabadságára

  szabadságát
  és a tudomány szabadságára

  szabadságát
  . Ezt az irányelvet az

  E rendeletet
  az említett jogokkal és alapelvekkel

  elvekkel
  összhangban kell végrehajtani

  alkalmazni
  . [Mód. 25]

| (6a) | Mivel e rendelet célját a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban terjedelme vagy hatása miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az említett cél eléréséhez szükséges mértéket. [Mód. 26] |
| --- | --- |

(6a)

Mivel e rendelet célját a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban terjedelme vagy hatása miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az említett cél eléréséhez szükséges mértéket. [Mód. 26]

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET

  RENDELETET
  :

1. cikk

Tárgy és hatály

Ez az irányelv

  rendelet
  a következőket szabályozza:

| a) | állatok klónozása az Unióban |
| --- | --- |

a)

állatok klónozása az Unióban

| b) | az embrió- és állati klónok
  , embrióklónok, állati klónok utódai, állati klónoknak és azok utódainak szaporítóanyagai, valamint állati klónokból és azok utódaiból előállított élelmiszerek és takarmányok
  forgalomba hozatala
  és behozatala
  . [Mód. 27] |
| --- | --- |

b)

az embrió- és állati klónok
  , embrióklónok, állati klónok utódai, állati klónoknak és azok utódainak szaporítóanyagai, valamint állati klónokból és azok utódaiból előállított élelmiszerek és takarmányok
  forgalomba hozatala
  és behozatala
  . [Mód. 27]

Az irányelvet

  A rendeletet
  a mezőgazdasági céllal tartott és szaporított szarvasmarhafélékre, házisertés-fajtákra, juh- és kecskefélékre, valamint lófélékre (a továbbiakban: állatok)

  valamennyi állatfajtára alkalmazni
  kell alkalmazni. [Mód. 28]

1a. cikk

Cél

E rendelet célja, hogy figyelembe vegye az állatok egészségével és jólétével kapcsolatos aggodalmakat, valamint a fogyasztóknak a klónozási technikával kapcsolatos felfogását és etikai megfontolásait. [Mód. 29]

2. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában:

| a) | „mezőgazdasági céllal tartott és szaporított” állatok
  (a továbbiakban
  :
  „az állatok”):
  : élelmiszer,
  takarmány,
  gyapjú, bőr vagy szőrme előállítása, vagy egyéb mezőgazdasági célból tartott és szaporított állatok. A fogalom nem foglalja magában a kizárólag más célból, például kutatási célból,

  célokra – kutatásra
  , gyógyszerek és gyógyászati eszközök kifejlesztése, ritka

  előállítására – használt, valamint a tagállamok hatóságai által ritkának
  vagy veszélyeztetett fajok megőrzése, sport- és kulturális események céljából tartott és szaporított állatokat

  veszélyeztetettnek nyilvánított és védelem alá helyezett fajtákat, amennyiben alternatív módszerek is rendelkezésre állnak
  . [Mód. 30] |
| --- | --- |

a)

„mezőgazdasági céllal tartott és szaporított” állatok
  (a továbbiakban
  :
  „az állatok”):
  : élelmiszer,
  takarmány,
  gyapjú, bőr vagy szőrme előállítása, vagy egyéb mezőgazdasági célból tartott és szaporított állatok. A fogalom nem foglalja magában a kizárólag más célból, például kutatási célból,

  célokra – kutatásra
  , gyógyszerek és gyógyászati eszközök kifejlesztése, ritka

  előállítására – használt, valamint a tagállamok hatóságai által ritkának
  vagy veszélyeztetett fajok megőrzése, sport- és kulturális események céljából tartott és szaporított állatokat

  veszélyeztetettnek nyilvánított és védelem alá helyezett fajtákat, amennyiben alternatív módszerek is rendelkezésre állnak
  . [Mód. 30]

| b) | „klónozás”: állatok aszexuális reprodukciója
  többek között
  olyan technikával,

  technika alkalmazásával,
  amelynek során egy állat egy sejtjének magját magtalanított petesejtbe ültetik be genetikailag azonos embriók („embrióklónok”) létrehozása céljából, amelyeket aztán be lehet ültetni a recipiens anyaállatokba azzal a céllal, hogy genetikailag azonos állatpopulációk jöjjenek létre („állati klónok”). [Mód. 31] |
| --- | --- |

b)

„klónozás”: állatok aszexuális reprodukciója
  többek között
  olyan technikával,

  technika alkalmazásával,
  amelynek során egy állat egy sejtjének magját magtalanított petesejtbe ültetik be genetikailag azonos embriók („embrióklónok”) létrehozása céljából, amelyeket aztán be lehet ültetni a recipiens anyaállatokba azzal a céllal, hogy genetikailag azonos állatpopulációk jöjjenek létre („állati klónok”). [Mód. 31]

| ba) | „állati klónok utódai”: az állati klónoktól eltérő olyan állatok, amelyeknek legalább az egyik szülője állati klón. [Mód. 32] |
| --- | --- |

ba)

„állati klónok utódai”: az állati klónoktól eltérő olyan állatok, amelyeknek legalább az egyik szülője állati klón. [Mód. 32]

| bb) | „szaporítóanyagok”: sperma, petesejtek és embriók, amelyeket állatokból nyertek ki vagy állítottak elő szaporítás céljából. [Mód. 33] |
| --- | --- |

bb)

„szaporítóanyagok”: sperma, petesejtek és embriók, amelyeket állatokból nyertek ki vagy állítottak elő szaporítás céljából. [Mód. 33]

| bc) | „nyomon követhetőség”: lehetőség arra, hogy nyomon követhető legyen az olyan állat vagy anyag, amelyből élelmiszert vagy takarmányt kívánnak előállítani, illetve amelyet élelmiszer vagy takarmány előállítása során felhasználásra szánnak vagy ilyen felhasználásuk feltételezhető a termelés, a feldolgozás és a forgalmazás bármely szakaszában. [Mód. 34] |
| --- | --- |

bc)

„nyomon követhetőség”: lehetőség arra, hogy nyomon követhető legyen az olyan állat vagy anyag, amelyből élelmiszert vagy takarmányt kívánnak előállítani, illetve amelyet élelmiszer vagy takarmány előállítása során felhasználásra szánnak vagy ilyen felhasználásuk feltételezhető a termelés, a feldolgozás és a forgalmazás bármely szakaszában. [Mód. 34]

| c) | „forgalomba hozatal”: egy állat vagy termék első megjelenése a belső piacon. |
| --- | --- |

c)

„forgalomba hozatal”: egy állat vagy termék első megjelenése a belső piacon.

| ca) | „élelmiszer”: a 178/2002/EK rendelet 2. cikkében meghatározott élelmiszer. [Mód. 35] |
| --- | --- |

ca)

„élelmiszer”: a 178/2002/EK rendelet 2. cikkében meghatározott élelmiszer. [Mód. 35]

3. cikk

Átmeneti Tilalom [Mód. 36]

A tagállamok átmenetileg megtiltják

  Tilos
  : [Mód. 37]

| a) | az állatok klónozása; |
| --- | --- |

a)

az állatok klónozása;

| b) | állati klónok
  , embrióklónok, állati klónok utódai, állati klónoknak és azok utódainak szaporítóanyagai, valamint állati klónokból és azok utódaiból előállított élelmiszerek és takarmányok
  forgalomba hozatala
  és behozatala
  . [Mód. 38] |
| --- | --- |

b)

állati klónok
  , embrióklónok, állati klónok utódai, állati klónoknak és azok utódainak szaporítóanyagai, valamint állati klónokból és azok utódaiból előállított élelmiszerek és takarmányok
  forgalomba hozatala
  és behozatala
  . [Mód. 38]

3a. cikk

Behozatali feltételek

Nem hozhatók be harmadik országokból állatok abban az esetben, ha nem kíséri azokat olyan importigazolás, amely kimutatja, hogy nem állati klónokról vagy állati klónok utódairól van szó.

Nem hozhatók be harmadik országokból szaporítóanyag-termékek, valamint állati eredetű élelmiszerek és takarmányok abban az esetben, ha nem kíséri azokat olyan importigazolás, amely kimutatja, hogy azok nem állati klónokból vagy állati klónok utódaiból származnak.

Annak biztosítása érdekében, hogy az állatokat, a szaporítóanyag-termékeket, valamint az állati eredetű élelmiszereket és takarmányokat kísérő importigazolások feltüntessék, hogy azok állati klónok vagy azok utódai-e, illetve előállításuk állati klónokból vagy azok utódaiból történt-e, a Bizottság legkésőbb ... –ig

   (11)

  egyedi behozatali feltételeket fogad el a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (*1)

  48. vagy 49. cikke szerint, és szükség esetén javaslatot terjeszt elő az állategészségügy terén hatályos egyéb jogszabályok, illetve a behozatalokra vonatkozó tenyésztéstechnikai és származástani feltételek módosítása tekintetében. [Mód. 39]

3b. cikk

Nyomon követhetőség

Annak érdekében, hogy az illetékes hatóságok és a gazdasági szereplők rendelkezésére álljon a 3. cikk b) pontjának alkalmazásához szükséges valamennyi információ, nyomon követési rendszereket kell felállítani az alábbiak tekintetében:

| a) | állati klónok; |
| --- | --- |

a)

állati klónok;

| b) | állati klónok utódai; |
| --- | --- |

b)

állati klónok utódai;

| c) | állati klónoknak és azok utódainak szaporítóanyagai. |
| --- | --- |

c)

állati klónoknak és azok utódainak szaporítóanyagai.

A Bizottságot fel kell ruházni azzal a hatáskörrel, hogy a 4a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az első albekezdés a)–c) pontjaiban említett információknak az állategészségügyi vagy tenyésztéstechnikai jogszabályok által előírt, illetve a Bizottság által e célokra készített engedélyekbe való felvételére vonatkozó részletes szabályok megállapítása tekintetében. E felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat ...

   (*2)

  -ig kell elfogadni. [Mód. 40]

4. cikk

Szankciók

A tagállamok meghatározzák az irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések

  megállapítják az e rendelet
  megsértése esetén alkalmazandó szankciókra

  büntetésekre
  vonatkozó szabályokat, és meghoznak minden szükséges intézkedést e szabályok végrehajtása

  megtesznek azok alkalmazásának biztosítása
  érdekében. Az előírt szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük,
  továbbá egyenlő versenyfeltételeket kell teremteniük
  . A tagállamok e rendelkezésekről legkésőbb [az irányelv átültetésére előírt határidő], minden későbbi módosításukról pedig haladéktalanul
  ...
   (*3)

  -ig
  értesítik a Bizottságot
  az említett rendelkezésekről, és haladéktalanul értesítik azok bármely későbbi módosításáról is
  . [Mód. 41]

4a. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)
     
  A Bizottságot az e cikkben meghatározott feltételek mellett felruházzák felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadásának jogkörével.

(2)
     
  A Bizottság a ...-tól/-től

   (*4)

  kezdődő ötéves időtartamra szóló felhatalmazást kap a 3a. cikkben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazás gyakorlásáról. Amennyiben sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emel kifogást a meghosszabbítással szemben legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok letelte előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.

(3)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 3a. cikkben megállapított felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)
     
  A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.

(5)
     
  A 3a. cikk szerint elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik. [Mód. 42]

5. cikk

Jelentéstétel és felülvizsgálat

(1)   A tagállamoknak [dátum = 5 évvel az irányelv átültetése után]-ig

  ... –ig

   (*5) jelentést kell tenniük a Bizottságnak az irányelv

  e rendelet
  alkalmazása során általuk szerzett tapasztalatokról

  tapasztalataikról
  . [Mód. 43]

(2)   A Bizottságnak jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az irányelv

  a rendelet
  alkalmazásáról a következők figyelembevételével:

| a) | a tagállamok által az (1) bekezdés értelmében benyújtott jelentések; |
| --- | --- |

a)

a tagállamok által az (1) bekezdés értelmében benyújtott jelentések;

| b) | minden rendelkezésre álló bizonyított tény
  a tudományos és technikai előrehaladás
  tekintetében
  , különös tekintettel a klónozás állatjóléti vonatkozásaira
  és az élelmiszerbiztonsági kérdésekre, továbbá a klónokkal és a klónok utódaival kapcsolatos megbízható nyomon követési rendszerek kialakítása terén történt előrehaladás
  ; [Mód. 44] |
| --- | --- |

b)

minden rendelkezésre álló bizonyított tény
  a tudományos és technikai előrehaladás
  tekintetében
  , különös tekintettel a klónozás állatjóléti vonatkozásaira
  és az élelmiszerbiztonsági kérdésekre, továbbá a klónokkal és a klónok utódaival kapcsolatos megbízható nyomon követési rendszerek kialakítása terén történt előrehaladás
  ; [Mód. 44]

| ba) | a klónozással kapcsolatos fogyasztói felfogás alakulása; [Mód. 45] |
| --- | --- |

ba)

a klónozással kapcsolatos fogyasztói felfogás alakulása; [Mód. 45]

| c) | nemzetközi fejlemények; |
| --- | --- |

c)

nemzetközi fejlemények;

| ca) | a fogyasztók közegészséggel és állatjóléttel kapcsolatos aggodalmai; [Mód. 46] |
| --- | --- |

ca)

a fogyasztók közegészséggel és állatjóléttel kapcsolatos aggodalmai; [Mód. 46]

| cb) | az állati klónozással kapcsolatos etikai kérdések. [Mód. 47] |
| --- | --- |

cb)

az állati klónozással kapcsolatos etikai kérdések. [Mód. 47]

(2a)
     
  A Bizottság a (2) bekezdés szerinti jelentést elérhetővé teszi a nyilvánosság számára. [Mód. 48]

(2b)
     
  A Bizottság az egész Unióra kiterjedő hivatalos közvélemény-kutatás révén nyilvános konzultációt kezdeményez annak felmérése céljából, hogy milyen új tendenciák figyelhetők meg a fogyasztók állati klónokból származó élelmiszerekkel kapcsolatos véleménye tekintetében. [Mód. 49]

6. cikk

Átültetés

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek [dátum = az irányelv átültetésének dátuma után 12 hónappal]-ig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottság számára.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
  [Mód. 50]

7. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv

  a rendelet
  az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet ...-tól/-től

   (*6)

  kell alkalmazni. [Mód. 52]

8. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.
  [Mód. 53]

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. [Mód. 54]

Kelt ...,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 311., 2014.9.12., 73. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2015. szeptember 8-i álláspontja.

2

(3)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 178/2002/EK rendelete (2002. január 28.) az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszer-biztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 31., 2002.2.1., 1. o.).

3

Az Európai Parlament és a Tanács 178/2002/EK rendelete (2002. január 28.) az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszer-biztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 31., 2002.2.1., 1. o.).

(4)  A Tanács 98/58/EK irányelve (1998. július 20.) a tenyésztés céljából tartott állatok védelméről (HL L 221., 1998.8.8., 23. o.).

4

(5)  
  http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/scientific_output/files/main_documents/sc_op_ej767_animal_cloning_en.pdf

5

http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/scientific_output/files/main_documents/sc_op_ej767_animal_cloning_en.pdf

(6)  A szomatikus sejtek maganyagának átvitelén (SCNT) alapuló klónozással létrehozott állatok, utódaik és a belőlük származó termékek élelmiszer-biztonsági, állategészségügy és –jóléti, valamint környezeti vonatkozásaival foglalkozó tudományos bizottság tudományos véleménye: http://www.efsa.europa.eu/en/topics/topic/cloning.htm?wtrl=01.

6

(7)  
  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/doc/2794.pdf

7

http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/doc/2794.pdf

(8)  
  Az állatok élelmiszer-ellátási célú klónozásának etikai szempontjai, 2008. január 16.: http://ec.europa.eu/bepa/european-group-ethics/docs/publications/opinion23_en.pdf

8

Az állatok élelmiszer-ellátási célú klónozásának etikai szempontjai, 2008. január 16.: http://ec.europa.eu/bepa/european-group-ethics/docs/publications/opinion23_en.pdf

(9)  
  A Bíróság 1988. február 23-i ítélete: Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága kontra Európai Közösségek Tanácsa, C-68/86. sz. ügy, EU:C:1988:85; a Bíróság 1989. november 16-i ítélete: Európai Közösségek Bizottsága kontra Európai Közösségek Tanácsa, C-11/88. sz. ügy, EU:C:1989:310; Bíróság 1989. november 16-i ítélete: Európai Közösségek Bizottsága kontra Európai Közösségek Tanácsa, C-11/88. sz. ügy, EU:C:1989:583.

9

A Bíróság 1988. február 23-i ítélete: Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága kontra Európai Közösségek Tanácsa, C-68/86. sz. ügy, EU:C:1988:85; a Bíróság 1989. november 16-i ítélete: Európai Közösségek Bizottsága kontra Európai Közösségek Tanácsa, C-11/88. sz. ügy, EU:C:1989:310; Bíróság 1989. november 16-i ítélete: Európai Közösségek Bizottsága kontra Európai Közösségek Tanácsa, C-11/88. sz. ügy, EU:C:1989:583.

(10)  
  Lásd például az Eurobarométer 2008. és 2010. évi jelentését:


  http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_238_en.pdf


  és http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_341_en.pdf

10

Lásd például az Eurobarométer 2008. és 2010. évi jelentését:

http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_238_en.pdf

és http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_341_en.pdf

(11)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 882/2004/EK rendelete (2004. április 29.) a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről (HL L 165., 2004.4.30., 1. o.).

11

Az Európai Parlament és a Tanács 882/2004/EK rendelete (2004. április 29.) a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről (HL L 165., 2004.4.30., 1. o.).

(*1)  
  E rendelet hatálybalépését követő 6 hónap.

*1

E rendelet hatálybalépését követő 6 hónap.

(*2)  
  E rendelet hatálybalépését követő 6 hónap.

*2

E rendelet hatálybalépését követő 6 hónap.

(*3)  
  E rendelet hatálybalépésétől számított egy év.

*3

E rendelet hatálybalépésétől számított egy év.

(*4)  
  E rendelet hatálybalépésének időpontja.

*4

E rendelet hatálybalépésének időpontja.

(*5)  
  Ezen irányelv hatálybalépésétől számított 6 év.

*5

Ezen irányelv hatálybalépésétől számított 6 év.

(*6)  
  Ezen irányelv hatálybalépésétől számított egy év.

*6

Ezen irányelv hatálybalépésétől számított egy év.

---

2015. szeptember 9., szerda

| 22.9.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/287 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/287

---

P8_TA(2015)0298

Az Európai Közösség és a Bissau-guineai Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodás (egyetértés) ***

Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a Bissau-guineai Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (11667/2012 – C8-0278/2014 – 2012/0134(NLE))

(Egyetértés)

(2017/C 316/38)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (11667/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (11667/2012),

| — | tekintettel az Európai Közösség és a Bissau-guineai Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv tervezetére (11671/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség és a Bissau-guineai Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv tervezetére (11671/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkével és 218. cikke (6) bekezdésének második albekezdése a) pontjával összhangban a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0278/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkével és 218. cikke (6) bekezdésének második albekezdése a) pontjával összhangban a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0278/2014),

| — | tekintettel a tanácsi határozattervezetről szóló 2015. szeptember 9-i (1) nem jogalkotási állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozattervezetről szóló 2015. szeptember 9-i (1) nem jogalkotási állásfoglalására,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikke (2) bekezdésére, valamint 108. cikke (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikke (2) bekezdésére, valamint 108. cikke (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság ajánlására, valamint a Fejlesztési Bizottság és a Költségvetési Bizottság véleményére (A8-0233/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság ajánlására, valamint a Fejlesztési Bizottság és a Költségvetési Bizottság véleményére (A8-0233/2015),

| 1. | egyetért a jegyzőkönyv megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a jegyzőkönyv megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Bissau-guineai Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Bissau-guineai Köztársaság kormányának és parlamentjének.

---

(1)  Az azon a napon elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0299.

---

| 22.9.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/288 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/288

---

P8_TA(2015)0300

Halászati partnerségi megállapodás a Zöld-foki Köztársasággal: halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás (egyetértés) ***

Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti, az Európai Közösség és a Zöld-foki Köztársaság között létrejött halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (15848/2014 – C8-0003/2015 – 2014/0329(NLE))

(Egyetértés)

(2017/C 316/39)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (15848/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (15848/2014),

| — | tekintettel az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti, az Európai Közösség és a Zöld-foki Köztársaság között létrejött halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv tervezetére (15849/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti, az Európai Közösség és a Zöld-foki Köztársaság között létrejött halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv tervezetére (15849/2014),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával és 218. cikke (7) bekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0003/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával és 218. cikke (7) bekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0003/2015),

| — | tekintettel a tanácsi határozattervezetről szóló 2015. szeptember 9-i (1) nem jogalkotási állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozattervezetről szóló 2015. szeptember 9-i (1) nem jogalkotási állásfoglalására,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikkének (2) bekezdésére, valamint 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikkének (2) bekezdésére, valamint 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság ajánlására és a Fejlesztési Bizottság, valamint a Költségvetési Bizottság véleményére (A8-0201/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság ajánlására és a Fejlesztési Bizottság, valamint a Költségvetési Bizottság véleményére (A8-0201/2015),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Zöld-foki Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Zöld-foki Köztársaság kormányának és parlamentjének.

---

(1)  Az azon a napon elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0301.

---

| 22.9.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/289 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/289

---

P8_TA(2015)0302

Halászati partnerségi megállapodás Madagaszkárral: halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás ***

Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Madagaszkári Köztársaság között érvényben lévő halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Közösség nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (15225/2014 – C8-0002/2015 – 2014/0319(NLE))

(Egyetértés)

(2017/C 316/40)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (15225/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (15225/2014),

| — | tekintettel az Európai Közösség és a Madagaszkári Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv tervezetére (15226/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség és a Madagaszkári Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv tervezetére (15226/2014),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkével, 218. cikke (6) bekezdésének második albekezdése a) pontjával és 218. cikke (7) bekezdésével összhangban a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0002/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkével, 218. cikke (6) bekezdésének második albekezdése a) pontjával és 218. cikke (7) bekezdésével összhangban a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0002/2015),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikkének (2) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikkének (2) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság ajánlására, valamint a Fejlesztési Bizottság és a Költségvetési Bizottság véleményére (A8-0196/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság ajánlására, valamint a Fejlesztési Bizottság és a Költségvetési Bizottság véleményére (A8-0196/2015),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Madagaszkári Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Madagaszkári Köztársaság kormányának és parlamentjének.

---

| 22.9.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/290 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/290

---

P8_TA(2015)0303

Jegyzőkönyv a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó Marrakeshi Egyezmény módosításáról (egyetértés) ***

Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i jogalkotási állásfoglalása a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó egyezmény módosításáról szóló jegyzőkönyv Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetre irányuló javaslatról (06040/2015 – C8-0077/2015 – 2015/0029(NLE))

(Egyetértés)

(2017/C 316/41)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (06040/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (06040/2015),

| — | tekintettel a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó egyezmény módosításáról szóló jegyzőkönyvtervezetre (06041/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó egyezmény módosításáról szóló jegyzőkönyvtervezetre (06041/2015),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (4) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdésének második albekezdése a) pontja v. alpontjával összhangban a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0077/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (4) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdésének második albekezdése a) pontja v. alpontjával összhangban a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0077/2015),

| — | tekintettel a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó egyezmény módosításáról szóló jegyzőkönyv Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló határozattervezetre irányuló javaslatról szóló, 2015. szeptember 9-i nem jogalkotási állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó egyezmény módosításáról szóló jegyzőkönyv Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló határozattervezetre irányuló javaslatról szóló, 2015. szeptember 9-i nem jogalkotási állásfoglalására (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére és (2) bekezdésére, valamint 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére és (2) bekezdésére, valamint 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0237/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0237/2015),

| 1. | egyetért a jegyzőkönyv következtetéseivel; |
| --- | --- |

1.

egyetért a jegyzőkönyv következtetéseivel;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének, illetve a Kereskedelmi Világszervezetnek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének, illetve a Kereskedelmi Világszervezetnek.

---

(1)  E napon elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0304.

---

| 22.9.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/291 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/291

---

P8_TA(2015)0305

Felhatalmazás Ausztriának, a Belga Királyságnak és a Lengyel Köztársaságnak a belvízi árufuvarozási szerződésről szóló Budapesti Egyezmény (CMNI) megerősítésére ***

Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i jogalkotási állásfoglalása a Belga Királyságnak és a Lengyel Köztársaságnak a belvízi árufuvarozási szerződésről szóló Budapesti Egyezmény (CMNI) megerősítésére való felhatalmazásáról, valamint az Osztrák Köztársaságnak az ahhoz történő csatlakozásra való felhatalmazásáról szóló tanácsi határozattervezetről (08223/2015 – C8-0173/2015 – 2014/0345(NLE))

(Egyetértés)

(2017/C 316/42)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (08223/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (08223/2015),

| — | tekintettel a belvízi árufuvarozási szerződésről szóló Budapesti Egyezményre (08223/15/ADD1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belvízi árufuvarozási szerződésről szóló Budapesti Egyezményre (08223/15/ADD1),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. cikke (2) bekezdése és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0173/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. cikke (2) bekezdése és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0173/2015),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére és (2) bekezdésére, valamint 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére és (2) bekezdésére, valamint 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság ajánlására (A8-0231/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság ajánlására (A8-0231/2015),

| 1. | egyetért a Belga Királyságnak és a Lengyel Köztársaságnak a belvízi árufuvarozási szerződésről szóló Budapesti Egyezmény (CMNI) megerősítésére való felhatalmazásáról, valamint az Osztrák Köztársaságnak az ahhoz történő csatlakozásra való felhatalmazásáról szóló tanácsi határozattervezettel; |
| --- | --- |

1.

egyetért a Belga Királyságnak és a Lengyel Köztársaságnak a belvízi árufuvarozási szerződésről szóló Budapesti Egyezmény (CMNI) megerősítésére való felhatalmazásáról, valamint az Osztrák Köztársaságnak az ahhoz történő csatlakozásra való felhatalmazásáról szóló tanácsi határozattervezettel;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének.

---

| 22.9.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/292 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/292

---

P8_TA(2015)0306

Átmeneti intézkedések a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében *

Az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i jogalkotási állásfoglalása a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2015)0286 – C8-0156/2015 – 2015/0125(NLE))

(Konzultáció)

(2017/C 316/43)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0286), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0286),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 78. cikkének (3) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0156/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 78. cikkének (3) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0156/2015),

| — | tekintettel a Tanács 2015. július 30-i levelére amelyben a Parlament tudomására hozza általános megközelítését, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2015. július 30-i levelére amelyben a Parlament tudomására hozza általános megközelítését,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság levelére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0245/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0245/2015),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatot; |
| --- | --- |

2.

jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatot;

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésének megfelelően;

| 4. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 5. | kéri, hogy a Tanács újra konzultáljon a Parlamenttel, amennyiben lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

5.

kéri, hogy a Tanács újra konzultáljon a Parlamenttel, amennyiben lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az álláspontot a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az álláspontot a Tanácsnak és a Bizottságnak.

Módosítás 1

Határozatra irányuló javaslat

3 a bevezető hivatkozás (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak I. fejezetére, valamint 18. és 19. cikkére, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak I. fejezetére, valamint 18. és 19. cikkére,

Módosítás 2

Határozatra irányuló javaslat

2 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a) | A Szerződés 78. cikkének (3) bekezdésével és 80. cikkével összhangban az e határozatban tervbe vett szolidaritási intézkedések kötelezőek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)

A Szerződés 78. cikkének (3) bekezdésével és 80. cikkével összhangban az e határozatban tervbe vett szolidaritási intézkedések kötelezőek.

Módosítás 3

Határozatra irányuló javaslat

4 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a) | A sürgősségi áttelepítéseket célzó ideiglenes intézkedések a migrációra vonatkozóan az „Európai migrációs menetrend” című, 2015. május 13-i bizottsági közleményben és az Európai Parlament hamarosan elkészülő saját kezdeményezésű jelentésében vázolt átfogóbb megközelítésnek csupán az egyik elemét képezik. Az Európai Parlament hangsúlyozza, hogy az átfogó megközelítés valamennyi dimenziója fontos, és azokat egymással párhuzamosan kell előmozdítani. Tekintettel az aktuálisan fennálló szükséghelyzetre, valamint az Unió elhivatottságára az iránt, hogy megerősítse a szolidaritást és a felelősségvállalást, az Európai Tanács 2015. június 25–26-i ülésén megállapodott mindenekelőtt abban, hogy két év alatt 40 000 nyilvánvalóan nemzetközi védelemre szoruló személyt kell ideiglenesen és rendkívüli intézkedésként áttelepíteni Olaszországból és Görögországból más tagállamokba. A tagállamoknak kötelező kvótát kell megállapítaniuk az ilyen személyek elosztására vonatkozóan. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4a)

A sürgősségi áttelepítéseket célzó ideiglenes intézkedések a migrációra vonatkozóan az „Európai migrációs menetrend” című, 2015. május 13-i bizottsági közleményben és az Európai Parlament hamarosan elkészülő saját kezdeményezésű jelentésében vázolt átfogóbb megközelítésnek csupán az egyik elemét képezik. Az Európai Parlament hangsúlyozza, hogy az átfogó megközelítés valamennyi dimenziója fontos, és azokat egymással párhuzamosan kell előmozdítani. Tekintettel az aktuálisan fennálló szükséghelyzetre, valamint az Unió elhivatottságára az iránt, hogy megerősítse a szolidaritást és a felelősségvállalást, az Európai Tanács 2015. június 25–26-i ülésén megállapodott mindenekelőtt abban, hogy két év alatt 40 000 nyilvánvalóan nemzetközi védelemre szoruló személyt kell ideiglenesen és rendkívüli intézkedésként áttelepíteni Olaszországból és Görögországból más tagállamokba. A tagállamoknak kötelező kvótát kell megállapítaniuk az ilyen személyek elosztására vonatkozóan.

Módosítás 4

Határozatra irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | 2015. április 29-i állásfoglalásában az Európai Parlament ismételten hangsúlyozta, hogy az Uniónak a Földközi-tengeren bekövetkezett legutóbbi tragédiákra adott válaszát a szolidaritás és a felelősség tagállamok közötti igazságos elosztására kell alapoznia, és e területen fokoznia kell erőfeszítéseit azon tagállamok irányában, amelyek akár abszolút értelemben, akár arányosan
  a legnagyobb számú
  menekültet, illetve nemzetközi védelmet kérelmezőt fogadják. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

2015. április 29-i állásfoglalásában az Európai Parlament ismételten hangsúlyozta, hogy az Uniónak a Földközi-tengeren bekövetkezett legutóbbi tragédiákra adott válaszát a szolidaritás és a felelősség tagállamok közötti igazságos elosztására kell alapoznia, és e területen fokoznia kell erőfeszítéseit azon tagállamok irányában, amelyek akár abszolút értelemben, akár arányosan
  a legnagyobb számú
  menekültet, illetve nemzetközi védelmet kérelmezőt fogadják.

| (5) | 2015. április 29-i állásfoglalásában az Európai Parlament ismételten hangsúlyozta, hogy az Uniónak a Földközi-tengeren bekövetkezett legutóbbi tragédiákra adott válaszát a szolidaritás és a felelősség tagállamok közötti igazságos elosztására kell alapoznia, és e területen fokoznia kell erőfeszítéseit azon tagállamok irányában, amelyek akár abszolút értelemben, akár arányosan
  a legtöbb
  menekültet, illetve nemzetközi védelmet kérelmezőt fogadják
  , a nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó, a 604/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek

   (1bis)

  megfelelő feltételek alapján
  .
  Az Európai Parlament kötelező kvótát kért a menedékkérők valamennyi tagállam közötti elosztására. |
| --- | --- |

(5)

2015. április 29-i állásfoglalásában az Európai Parlament ismételten hangsúlyozta, hogy az Uniónak a Földközi-tengeren bekövetkezett legutóbbi tragédiákra adott válaszát a szolidaritás és a felelősség tagállamok közötti igazságos elosztására kell alapoznia, és e területen fokoznia kell erőfeszítéseit azon tagállamok irányában, amelyek akár abszolút értelemben, akár arányosan
  a legtöbb
  menekültet, illetve nemzetközi védelmet kérelmezőt fogadják
  , a nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó, a 604/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek

   (1bis)

  megfelelő feltételek alapján
  .
  Az Európai Parlament kötelező kvótát kért a menedékkérők valamennyi tagállam közötti elosztására.

Módosítás 5

Határozatra irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7) | A különös nyomásnak kitett tagállamok közül – a földközi-tengeri térségben történt legutóbbi tragikus események fényében – elsősorban Olaszországba és Görögországba érkeztek a migránsok minden korábbinál nagyobb hullámai (köztük egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló kérelmezők is), ami jelentős nyomást gyakorol a két ország migrációs és menekültügyi rendszerére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)

A különös nyomásnak kitett tagállamok közül – a földközi-tengeri térségben történt legutóbbi tragikus események fényében – elsősorban Olaszországba és Görögországba érkeztek a migránsok minden korábbinál nagyobb hullámai (köztük egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló kérelmezők is), ami jelentős nyomást gyakorol a két ország migrációs és menekültügyi rendszerére.

| (7) | A különös nyomásnak kitett tagállamok közül – a földközi-tengeri térségben történt legutóbbi tragikus események fényében – elsősorban Olaszországba és Görögországba érkeztek a migránsok minden korábbinál nagyobb hullámai (köztük egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló kérelmezők is), ami jelentős nyomást gyakorol a két ország migrációs és menekültügyi rendszerére
  , és ezáltal jelzést ad a 604/2013/EU rendeletnek az EU területére való első belépési országra gyakorolt negatív hatásairól, ami sajnálatosan még nem vezetett e rendelet felfüggesztéséhez vagy legalább az EU területére való első belépési országra való hivatkozás törléséhez
  .
  Ugyanakkor az Unión belül más tagállamokban is tapasztalható a menedékkérők számának jelentős növekedése. |
| --- | --- |

(7)

A különös nyomásnak kitett tagállamok közül – a földközi-tengeri térségben történt legutóbbi tragikus események fényében – elsősorban Olaszországba és Görögországba érkeztek a migránsok minden korábbinál nagyobb hullámai (köztük egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló kérelmezők is), ami jelentős nyomást gyakorol a két ország migrációs és menekültügyi rendszerére
  , és ezáltal jelzést ad a 604/2013/EU rendeletnek az EU területére való első belépési országra gyakorolt negatív hatásairól, ami sajnálatosan még nem vezetett e rendelet felfüggesztéséhez vagy legalább az EU területére való első belépési országra való hivatkozás törléséhez
  .
  Ugyanakkor az Unión belül más tagállamokban is tapasztalható a menedékkérők számának jelentős növekedése.

Módosítás 6

Határozatra irányuló javaslat

7 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7a) | A szakértők előrejelzése szerint rövid- és középtávon fokozott migrációs nyomás fog nehezedni az Unió külső tengeri és szárazföldi határaira. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7a)

A szakértők előrejelzése szerint rövid- és középtávon fokozott migrációs nyomás fog nehezedni az Unió külső tengeri és szárazföldi határaira.

Módosítás 7

Határozatra irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | Az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség (Frontex) adatai szerint 2014-ben a Földközi-tenger középső és keleti térségében található útvonalak voltak az Unióba irányuló illegális határátlépés fő területei. 2014-ben csak Olaszországba több mint
  170 000
  migráns érkezett illegális úton, ami 2013-hoz képest 277 %-os növekedést jelent. Görögországban is folyamatos növekedés volt tapasztalható: az országba több mint 50 000 illegális migráns érkezett, ami 2013-hoz képest 153 %-os növekedést jelent. A 2015 első hónapjaira vonatkozó statisztikák Olaszország tekintetében megerősítik ezt az egyértelmű tendenciát. Emellett 2015 első hónapjaiban Görögországban jelentősen nőtt az illegális határátlépések száma:
  a 2014-ben észlelt összes illegális határátlépés
  több mint
  50 %-ának
  felelt meg (2015
  első négy hónapjában ez a szám csaknem 28 000 volt
  , miközben 2014-ben a teljes szám volt közel 55 000 ). Az e két régióban észlelt összes illegális migráns jelentős hányada olyan ország állampolgára volt, amelyek tekintetében az Eurostat adatai alapján magas az uniós szintű elismerési arány (2014-ben a szíriaiak és az eritreaiak – akik tekintetében az uniós szintű elismerési arány 75 % feletti – Olaszországban az illegális migránsok több mint 40, Görögországban pedig több mint 50 %-át tették ki). Az Eurostat szerint 2014-ben 30 505 szíriai tartózkodott illegálisan Görögországban; ez a szám 2013-ban 8 220 volt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

Az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség (Frontex) adatai szerint 2014-ben a Földközi-tenger középső és keleti térségében található útvonalak voltak az Unióba irányuló illegális határátlépés fő területei. 2014-ben csak Olaszországba több mint
  170 000
  migráns érkezett illegális úton, ami 2013-hoz képest 277 %-os növekedést jelent. Görögországban is folyamatos növekedés volt tapasztalható: az országba több mint 50 000 illegális migráns érkezett, ami 2013-hoz képest 153 %-os növekedést jelent. A 2015 első hónapjaira vonatkozó statisztikák Olaszország tekintetében megerősítik ezt az egyértelmű tendenciát. Emellett 2015 első hónapjaiban Görögországban jelentősen nőtt az illegális határátlépések száma:
  a 2014-ben észlelt összes illegális határátlépés
  több mint
  50 %-ának
  felelt meg (2015
  első négy hónapjában ez a szám csaknem 28 000 volt
  , miközben 2014-ben a teljes szám volt közel 55 000 ). Az e két régióban észlelt összes illegális migráns jelentős hányada olyan ország állampolgára volt, amelyek tekintetében az Eurostat adatai alapján magas az uniós szintű elismerési arány (2014-ben a szíriaiak és az eritreaiak – akik tekintetében az uniós szintű elismerési arány 75 % feletti – Olaszországban az illegális migránsok több mint 40, Görögországban pedig több mint 50 %-át tették ki). Az Eurostat szerint 2014-ben 30 505 szíriai tartózkodott illegálisan Görögországban; ez a szám 2013-ban 8 220 volt.

| (8) | Az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség (Frontex) adatai szerint 2014-ben a Földközi-tenger középső és keleti térségében található útvonalak voltak az Unióba irányuló illegális határátlépés fő területei. 2014-ben csak Olaszországba több mint
  170 000
  migráns
  – köztük több mint 26 000 (a migránsok 7,6  %-át kitevő) gyermek, ebből 13 000 kísérő nélküli kiskorú –
  érkezett illegális úton, ami 2013-hoz képest 277 %-os növekedést jelent. Görögországban is folyamatos növekedés volt tapasztalható: az országba több mint 50 000 illegális migráns érkezett, ami 2013-hoz képest 153 %-os növekedést jelent. A 2015 első hónapjaira vonatkozó statisztikák Olaszország tekintetében megerősítik ezt az egyértelmű tendenciát.
  2015. január és június között Olaszország az illegális határátlépések 5 %-os növekedését tapasztalta az előző év azonos időszakához képest.
  Emellett 2015 első hónapjaiban Görögországban jelentősen nőtt az illegális határátlépések száma:
  az előző év azonos időszakához képest
  több mint
  hatszoros növekedésnek, az előző év egészét tekintve pedig közel 140 %-os növekedésnek
  felelt meg (
  a Frontex adatai szerint
  2015
  . januártól júniusig 76 293 fő
  , miközben 2014-ben a teljes szám volt közel 55 000 ). Az e két régióban észlelt összes illegális migráns jelentős hányada olyan ország állampolgára volt, amelyek tekintetében az Eurostat adatai alapján magas az uniós szintű elismerési arány (2014-ben a szíriaiak és az eritreaiak – akik tekintetében az uniós szintű elismerési arány 75 % feletti – Olaszországban az illegális migránsok több mint 40, Görögországban pedig több mint 50 %-át tették ki
  ; 2015. január és június között a szíriaiak és eritreaiak alkották az Olaszországba érkezők 30 %-át, valamint a Görögországba érkezők közel 60 %-át
  ). Az Eurostat szerint 2014-ben 30 505 szíriai tartózkodott illegálisan Görögországban; ez a szám 2013-ban 8 220 volt. |
| --- | --- |

(8)

Az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség (Frontex) adatai szerint 2014-ben a Földközi-tenger középső és keleti térségében található útvonalak voltak az Unióba irányuló illegális határátlépés fő területei. 2014-ben csak Olaszországba több mint
  170 000
  migráns
  – köztük több mint 26 000 (a migránsok 7,6  %-át kitevő) gyermek, ebből 13 000 kísérő nélküli kiskorú –
  érkezett illegális úton, ami 2013-hoz képest 277 %-os növekedést jelent. Görögországban is folyamatos növekedés volt tapasztalható: az országba több mint 50 000 illegális migráns érkezett, ami 2013-hoz képest 153 %-os növekedést jelent. A 2015 első hónapjaira vonatkozó statisztikák Olaszország tekintetében megerősítik ezt az egyértelmű tendenciát.
  2015. január és június között Olaszország az illegális határátlépések 5 %-os növekedését tapasztalta az előző év azonos időszakához képest.
  Emellett 2015 első hónapjaiban Görögországban jelentősen nőtt az illegális határátlépések száma:
  az előző év azonos időszakához képest
  több mint
  hatszoros növekedésnek, az előző év egészét tekintve pedig közel 140 %-os növekedésnek
  felelt meg (
  a Frontex adatai szerint
  2015
  . januártól júniusig 76 293 fő
  , miközben 2014-ben a teljes szám volt közel 55 000 ). Az e két régióban észlelt összes illegális migráns jelentős hányada olyan ország állampolgára volt, amelyek tekintetében az Eurostat adatai alapján magas az uniós szintű elismerési arány (2014-ben a szíriaiak és az eritreaiak – akik tekintetében az uniós szintű elismerési arány 75 % feletti – Olaszországban az illegális migránsok több mint 40, Görögországban pedig több mint 50 %-át tették ki
  ; 2015. január és június között a szíriaiak és eritreaiak alkották az Olaszországba érkezők 30 %-át, valamint a Görögországba érkezők közel 60 %-át
  ). Az Eurostat szerint 2014-ben 30 505 szíriai tartózkodott illegálisan Görögországban; ez a szám 2013-ban 8 220 volt.

Módosítás 8

Határozatra irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | A Frontex adatai szerint 2014-ben az Unióba irányuló migráció másik fontos útvonala a nyugat-balkáni útvonal volt, 43 357 illegális határátlépéssel. A
  balkáni
  útvonalat
  igénybe vevő migránsok többsége azonban első megközelítésben nem szorul nemzetközi védelemre; az érkezők 51 %-át koszovóiak alkotják
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

A Frontex adatai szerint 2014-ben az Unióba irányuló migráció másik fontos útvonala a nyugat-balkáni útvonal volt, 43 357 illegális határátlépéssel. A
  balkáni
  útvonalat
  igénybe vevő migránsok többsége azonban első megközelítésben nem szorul nemzetközi védelemre; az érkezők 51 %-át koszovóiak alkotják
  .

| (10) | A Frontex adatai szerint 2014-ben az Unióba irányuló migráció másik fontos útvonala a nyugat-balkáni útvonal volt, 43 357 illegális határátlépéssel.
  2015-ben drámaian megnőtt az illegális határátlépések száma. 2015. január és június között 67 444 migráns és menekült használta a Törökország és Görögország, illetve Bulgária közötti határon, valamint
  a
  magyarországi határszakaszon keresztül vezető
  útvonalat.
  Az előző év ugyanezen időszakához képest ez 962 %-os növekedést tesz ki. Az útvonalat mostanra egyre több, háború és üldöztetés elől menekülő személy is használja. 2015. január és június között Afganisztánból 17 955 , Szíriából 13 225 , Irakból 3 021 , Eritreából pedig 196 menekült lépett be az Unióba ezen az útvonalon. |
| --- | --- |

(10)

A Frontex adatai szerint 2014-ben az Unióba irányuló migráció másik fontos útvonala a nyugat-balkáni útvonal volt, 43 357 illegális határátlépéssel.
  2015-ben drámaian megnőtt az illegális határátlépések száma. 2015. január és június között 67 444 migráns és menekült használta a Törökország és Görögország, illetve Bulgária közötti határon, valamint
  a
  magyarországi határszakaszon keresztül vezető
  útvonalat.
  Az előző év ugyanezen időszakához képest ez 962 %-os növekedést tesz ki. Az útvonalat mostanra egyre több, háború és üldöztetés elől menekülő személy is használja. 2015. január és június között Afganisztánból 17 955 , Szíriából 13 225 , Irakból 3 021 , Eritreából pedig 196 menekült lépett be az Unióba ezen az útvonalon.

Módosítás 9

Határozatra irányuló javaslat

13 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13a) | A közös európai menekültügyi rendszerben részt vevő valamennyi tagállamnak gondoskodnia kell a rendszer gyors és maradéktalan átültetéséről és végrehajtásáról, ezáltal biztosítva a hatályos uniós jogszabályoknak megfelelő közös uniós normákat, például a menedékkérők fogadásának feltételei és az alapvető jogok tisztelete tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13a)

A közös európai menekültügyi rendszerben részt vevő valamennyi tagállamnak gondoskodnia kell a rendszer gyors és maradéktalan átültetéséről és végrehajtásáról, ezáltal biztosítva a hatályos uniós jogszabályoknak megfelelő közös uniós normákat, például a menedékkérők fogadásának feltételei és az alapvető jogok tisztelete tekintetében.

Módosítás 10

Határozatra irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (15) | Ha egy Olaszországtól és Görögországtól eltérő tagállam olyan hasonló szükséghelyzettel szembesül, amelyet harmadik országok állampolgárainak hirtelen beáramlása jellemez, a Tanács a Bizottság javaslata alapján, az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően átmeneti intézkedéseket fogadhat el az érintett tagállam érdekében, a Szerződés 78. cikkének (3) bekezdésével összhangban. Ezen intézkedések közé tartozhat adott esetben az adott tagállam e határozat alapján fennálló kötelezettségeinek felfüggesztése. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15)

Ha egy Olaszországtól és Görögországtól eltérő tagállam olyan hasonló szükséghelyzettel szembesül, amelyet harmadik országok állampolgárainak hirtelen beáramlása jellemez, a Tanács a Bizottság javaslata alapján, az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően átmeneti intézkedéseket fogadhat el az érintett tagállam érdekében, a Szerződés 78. cikkének (3) bekezdésével összhangban. Ezen intézkedések közé tartozhat adott esetben az adott tagállam e határozat alapján fennálló kötelezettségeinek felfüggesztése.

| (15) | Az Unió közvetlen szomszédságában zajló konfliktusokra, az instabil helyzetre, illetve a migrációs áramlások változó természetére tekintettel
  ha egy Olaszországtól és Görögországtól eltérő tagállam olyan hasonló szükséghelyzettel szembesül, amelyet harmadik országok állampolgárainak hirtelen beáramlása jellemez, a Tanács a Bizottság javaslata alapján, az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően átmeneti intézkedéseket fogadhat el az érintett tagállam érdekében, a Szerződés 78. cikkének (3) bekezdésével összhangban. Ezen intézkedések közé tartozhat adott esetben az adott tagállam e határozat alapján fennálló kötelezettségeinek felfüggesztése. |
| --- | --- |

(15)

Az Unió közvetlen szomszédságában zajló konfliktusokra, az instabil helyzetre, illetve a migrációs áramlások változó természetére tekintettel
  ha egy Olaszországtól és Görögországtól eltérő tagállam olyan hasonló szükséghelyzettel szembesül, amelyet harmadik országok állampolgárainak hirtelen beáramlása jellemez, a Tanács a Bizottság javaslata alapján, az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően átmeneti intézkedéseket fogadhat el az érintett tagállam érdekében, a Szerződés 78. cikkének (3) bekezdésével összhangban. Ezen intézkedések közé tartozhat adott esetben az adott tagállam e határozat alapján fennálló kötelezettségeinek felfüggesztése.

Módosítás 11

Határozatra irányuló javaslat

17 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (17) | Az e határozat által előirányzott intézkedések együtt járnak a 604/2013/EU
  európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (1)

  13
  . cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételtől, valamint a rendelet 21., 22. és 29. cikkében meghatározott eljárási lépésektől – köztük a határidőktől – való ideiglenes eltéréssel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17)

Az e határozat által előirányzott intézkedések együtt járnak a 604/2013/EU
  európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (1)

  13
  . cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételtől, valamint a rendelet 21., 22. és 29. cikkében meghatározott eljárási lépésektől – köztük a határidőktől – való ideiglenes eltéréssel.

| (17) | Az e határozat által előirányzott intézkedések együtt járnak a 604/2013/EU
  rendelet 13
  . cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételtől, valamint a rendelet 21., 22. és 29. cikkében meghatározott eljárási lépésektől – köztük a határidőktől – való ideiglenes eltéréssel.
  Az áttelepítési intézkedések nem akadályozhatják meg a tagállamokat abban, hogy teljes mértékben éljenek a 604/2013/EU rendelet kínálta lehetőségekkel, ideértve valamennyi kritérium – így a családegyesítés, a kísérő nélküli kiskorúak különleges védelme és a humanitárius okok mérlegelésére vonatkozó záradék – proaktív és hatékony alkalmazását. |
| --- | --- |

(17)

Az e határozat által előirányzott intézkedések együtt járnak a 604/2013/EU
  rendelet 13
  . cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételtől, valamint a rendelet 21., 22. és 29. cikkében meghatározott eljárási lépésektől – köztük a határidőktől – való ideiglenes eltéréssel.
  Az áttelepítési intézkedések nem akadályozhatják meg a tagállamokat abban, hogy teljes mértékben éljenek a 604/2013/EU rendelet kínálta lehetőségekkel, ideértve valamennyi kritérium – így a családegyesítés, a kísérő nélküli kiskorúak különleges védelme és a humanitárius okok mérlegelésére vonatkozó záradék – proaktív és hatékony alkalmazását.

Módosítás 12

Határozatra irányuló javaslat

18 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (18) | Az Olaszországból és Görögországból áttelepítendő kérelmezők személyére és számára vonatkozó döntés meghozatalakor alkalmazandó feltételek tekintetében választani kellett. A javaslat egyértelmű, működőképes rendszert irányoz elő, melynek alapja – a nemzetközi védelem iránti kérelmek tárgyában a rendelkezésre álló legutóbbi statisztikák szerint uniós szinten meghozott elsőfokú határozatok teljes számához képest – a nemzetközi védelmet elsőfokú eljárásban megadó határozatok uniós szintű átlagára vonatkozó, Eurostat által meghatározott küszöbérték. Egyrészt e küszöbértéknek a lehető legteljesebb mértékben biztosítania kell, hogy az áttelepítés helye szerinti tagállamban valamennyi, a legnagyobb valószínűség szerint nemzetközi védelemre szoruló kérelmező teljes körűen és gyorsan gyakorolni tudja védelmi jogait. Másrészt a lehető legteljesebb mértékben megakadályozza, hogy azokat a kérelmezőket, akiknek kérelmét valószínűleg elutasítják, egy másik tagállamba telepítsék át, és ezzel indokolatlanul meghosszabbítsák uniós tartózkodásukat. Az Eurostat 2014-ben hozott, elsőfokú határozatokra vonatkozó adatai alapján e határozatban 75 %-os küszöbérték alkalmazása indokolt, mely megfelel az adott évben a szíriai és eritreai állampolgárok kérelmei tárgyában hozott határozatok arányának. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18)

Az Olaszországból és Görögországból áttelepítendő kérelmezők személyére és számára vonatkozó döntés meghozatalakor alkalmazandó feltételek tekintetében választani kellett. A javaslat egyértelmű, működőképes rendszert irányoz elő, melynek alapja – a nemzetközi védelem iránti kérelmek tárgyában a rendelkezésre álló legutóbbi statisztikák szerint uniós szinten meghozott elsőfokú határozatok teljes számához képest – a nemzetközi védelmet elsőfokú eljárásban megadó határozatok uniós szintű átlagára vonatkozó, Eurostat által meghatározott küszöbérték. Egyrészt e küszöbértéknek a lehető legteljesebb mértékben biztosítania kell, hogy az áttelepítés helye szerinti tagállamban valamennyi, a legnagyobb valószínűség szerint nemzetközi védelemre szoruló kérelmező teljes körűen és gyorsan gyakorolni tudja védelmi jogait. Másrészt a lehető legteljesebb mértékben megakadályozza, hogy azokat a kérelmezőket, akiknek kérelmét valószínűleg elutasítják, egy másik tagállamba telepítsék át, és ezzel indokolatlanul meghosszabbítsák uniós tartózkodásukat. Az Eurostat 2014-ben hozott, elsőfokú határozatokra vonatkozó adatai alapján e határozatban 75 %-os küszöbérték alkalmazása indokolt, mely megfelel az adott évben a szíriai és eritreai állampolgárok kérelmei tárgyában hozott határozatok arányának.

| (18) | Az Olaszországból és Görögországból áttelepítendő kérelmezők személyére és számára vonatkozó döntés meghozatalakor alkalmazandó feltételek tekintetében választani kellett. A javaslat egyértelmű, működőképes rendszert irányoz elő, melynek alapja – a nemzetközi védelem iránti kérelmek tárgyában a rendelkezésre álló legutóbbi statisztikák szerint uniós szinten meghozott elsőfokú határozatok teljes számához képest – a nemzetközi védelmet elsőfokú eljárásban megadó határozatok uniós szintű átlagára vonatkozó, Eurostat által meghatározott küszöbérték. Egyrészt e küszöbértéknek a lehető legteljesebb mértékben biztosítania kell, hogy az áttelepítés helye szerinti tagállamban valamennyi, a legnagyobb valószínűség szerint nemzetközi védelemre szoruló kérelmező teljes körűen és gyorsan gyakorolni tudja védelmi jogait. Másrészt a lehető legteljesebb mértékben megakadályozza, hogy azokat a kérelmezőket, akiknek kérelmét valószínűleg elutasítják, egy másik tagállamba telepítsék át, és ezzel indokolatlanul meghosszabbítsák uniós tartózkodásukat. Az Eurostat 2014-ben hozott, elsőfokú határozatokra vonatkozó adatai alapján e határozatban 75 %-os küszöbérték alkalmazása indokolt, mely megfelel az adott évben a szíriai és eritreai állampolgárok kérelmei tárgyában hozott határozatok arányának.
  A migrációs áramlások változó természetének figyelembevétele érdekében az áttelepítésre kiválasztott csoportokat negyedévente értékelni kell. |
| --- | --- |

(18)

Az Olaszországból és Görögországból áttelepítendő kérelmezők személyére és számára vonatkozó döntés meghozatalakor alkalmazandó feltételek tekintetében választani kellett. A javaslat egyértelmű, működőképes rendszert irányoz elő, melynek alapja – a nemzetközi védelem iránti kérelmek tárgyában a rendelkezésre álló legutóbbi statisztikák szerint uniós szinten meghozott elsőfokú határozatok teljes számához képest – a nemzetközi védelmet elsőfokú eljárásban megadó határozatok uniós szintű átlagára vonatkozó, Eurostat által meghatározott küszöbérték. Egyrészt e küszöbértéknek a lehető legteljesebb mértékben biztosítania kell, hogy az áttelepítés helye szerinti tagállamban valamennyi, a legnagyobb valószínűség szerint nemzetközi védelemre szoruló kérelmező teljes körűen és gyorsan gyakorolni tudja védelmi jogait. Másrészt a lehető legteljesebb mértékben megakadályozza, hogy azokat a kérelmezőket, akiknek kérelmét valószínűleg elutasítják, egy másik tagállamba telepítsék át, és ezzel indokolatlanul meghosszabbítsák uniós tartózkodásukat. Az Eurostat 2014-ben hozott, elsőfokú határozatokra vonatkozó adatai alapján e határozatban 75 %-os küszöbérték alkalmazása indokolt, mely megfelel az adott évben a szíriai és eritreai állampolgárok kérelmei tárgyában hozott határozatok arányának.
  A migrációs áramlások változó természetének figyelembevétele érdekében az áttelepítésre kiválasztott csoportokat negyedévente értékelni kell.

Módosítás 13

Határozatra irányuló javaslat

19 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (19) | Az átmeneti intézkedések célja, hogy könnyítsenek az Olaszországra és Görögországra nehezedő, jelentős menekültügyi nyomáson, egyebek mellett nagy számú, egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló kérelmező áttelepítése révén, akik e határozat alkalmazásának kezdő időpontját követően érkeztek Olaszország és Görögország területére. Azon harmadik országbeli állampolgárok teljes száma alapján, akik 2014-ben illegálisan érkeztek Olaszországba és Görögországba, valamint akik egyértelműen nemzetközi védelemre szorulnak, összesen 40 000 , egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló kérelmező áttelepítése indokolt Olaszországból és Görögországból. Ez a szám megközelítőleg 40 %-a azon egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló, összes harmadik országbeli állampolgárnak, akik 2014-ben érkeztek illegálisan Olaszországba és Görögországba. Így az e határozatban javasolt áttelepítési intézkedés méltányos
  tehermegosztást jelent
  egyrészről Olaszország és Görögország, másrészről a többi tagállam között. A 2014-re, illetve 2015 első négy hónapjára vonatkozó ugyanezen összesített, rendelkezésre álló – az olaszországi és a görögországi helyzetet összehasonlító – számadatok alapján indokolt, hogy e kérelmezők 60 %-át Olaszországból, 40 %-át pedig Görögországból telepítsék át. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19)

Az átmeneti intézkedések célja, hogy könnyítsenek az Olaszországra és Görögországra nehezedő, jelentős menekültügyi nyomáson, egyebek mellett nagy számú, egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló kérelmező áttelepítése révén, akik e határozat alkalmazásának kezdő időpontját követően érkeztek Olaszország és Görögország területére. Azon harmadik országbeli állampolgárok teljes száma alapján, akik 2014-ben illegálisan érkeztek Olaszországba és Görögországba, valamint akik egyértelműen nemzetközi védelemre szorulnak, összesen 40 000 , egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló kérelmező áttelepítése indokolt Olaszországból és Görögországból. Ez a szám megközelítőleg 40 %-a azon egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló, összes harmadik országbeli állampolgárnak, akik 2014-ben érkeztek illegálisan Olaszországba és Görögországba. Így az e határozatban javasolt áttelepítési intézkedés méltányos
  tehermegosztást jelent
  egyrészről Olaszország és Görögország, másrészről a többi tagállam között. A 2014-re, illetve 2015 első négy hónapjára vonatkozó ugyanezen összesített, rendelkezésre álló – az olaszországi és a görögországi helyzetet összehasonlító – számadatok alapján indokolt, hogy e kérelmezők 60 %-át Olaszországból, 40 %-át pedig Görögországból telepítsék át.

| (19) | Az átmeneti
  sürgősségi
  intézkedések célja, hogy
  tisztességes és egyenlő áttelepítési mechanizmust alakítsanak ki és
  könnyítsenek az Olaszországra és Görögországra nehezedő, jelentős menekültügyi nyomáson, egyebek mellett nagy számú, egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló kérelmező áttelepítése révén, akik e határozat alkalmazásának kezdő időpontját követően érkeztek Olaszország és Görögország területére. Azon harmadik országbeli állampolgárok teljes száma alapján, akik 2014-ben illegálisan érkeztek Olaszországba és Görögországba, valamint akik egyértelműen nemzetközi védelemre szorulnak, összesen 40 000 , egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló kérelmező áttelepítése indokolt Olaszországból és Görögországból. Ez a szám megközelítőleg 40 %-a azon egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló, összes harmadik országbeli állampolgárnak, akik 2014-ben érkeztek illegálisan Olaszországba és Görögországba. Így az e határozatban javasolt áttelepítési intézkedés
  a felelősség
  méltányos
  megosztását jelenti
  egyrészről Olaszország és Görögország, másrészről a többi tagállam között. A 2014-re, illetve 2015 első négy hónapjára vonatkozó ugyanezen összesített, rendelkezésre álló – az olaszországi és a görögországi helyzetet összehasonlító – számadatok alapján indokolt, hogy e kérelmezők 60 %-át Olaszországból, 40 %-át pedig Görögországból telepítsék át.
  E határozat hatálybalépését követő hat hónapon belül a legfrissebb rendelkezésre álló adatok alapján a Bizottságnak értékelnie kell az Olaszországból és Görögországból áttelepítésre kerülő személyek megosztását, azzal a céllal, hogy e megosztás igazodjon a menekültáradat változásaihoz. A sürgősségi áttelepítési mechanizmus nem nyújt megoldást az Unió külső határaira nehezedő menekültügyi nyomás jelentette hosszú távú kihíváshoz, hanem inkább próbának tekinthető a Szerződés 78. cikkének (2) bekezdése alapján az állandó sürgősségi áttelepítési rendszerről szóló közelgő jogalkotási javaslathoz, és ezért kezdetben összesen 40 000 kérelmezőre korlátozódik. Fontolóra kell venni ugyanakkor az áttelepítési helyek további növelését, amennyiben az e határozat alkalmazása során a gyorsan változó menekültáramláshoz és tendenciákhoz való alkalmazkodás érdekében erre szükség van. Egy állandó sürgősségi áttelepítési mechanizmusra irányuló bármilyen javaslatnak a gyorsan változó menekültáramláshoz és tendenciákhoz való alkalmazkodás érdekében a tagállamok közötti szolidaritáshoz és felelősségmegosztáshoz való lényegesebb hozzájárulásra – többek között a rendelkezésre álló áttelepítési helyek számának jelentős növelésére – kell alapulnia. A mechanizmusnak egyértelműen meghatározott kritériumokra kell alapulnia, beleértve a harmadik országok állampolgárainak hirtelen beáramlására és az ezt kiváltó rendkívüli menekültügyi nyomásra vonatkozóan, átlátható és objektív mutatók alapján. |
| --- | --- |

(19)

Az átmeneti
  sürgősségi
  intézkedések célja, hogy
  tisztességes és egyenlő áttelepítési mechanizmust alakítsanak ki és
  könnyítsenek az Olaszországra és Görögországra nehezedő, jelentős menekültügyi nyomáson, egyebek mellett nagy számú, egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló kérelmező áttelepítése révén, akik e határozat alkalmazásának kezdő időpontját követően érkeztek Olaszország és Görögország területére. Azon harmadik országbeli állampolgárok teljes száma alapján, akik 2014-ben illegálisan érkeztek Olaszországba és Görögországba, valamint akik egyértelműen nemzetközi védelemre szorulnak, összesen 40 000 , egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló kérelmező áttelepítése indokolt Olaszországból és Görögországból. Ez a szám megközelítőleg 40 %-a azon egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló, összes harmadik országbeli állampolgárnak, akik 2014-ben érkeztek illegálisan Olaszországba és Görögországba. Így az e határozatban javasolt áttelepítési intézkedés
  a felelősség
  méltányos
  megosztását jelenti
  egyrészről Olaszország és Görögország, másrészről a többi tagállam között. A 2014-re, illetve 2015 első négy hónapjára vonatkozó ugyanezen összesített, rendelkezésre álló – az olaszországi és a görögországi helyzetet összehasonlító – számadatok alapján indokolt, hogy e kérelmezők 60 %-át Olaszországból, 40 %-át pedig Görögországból telepítsék át.
  E határozat hatálybalépését követő hat hónapon belül a legfrissebb rendelkezésre álló adatok alapján a Bizottságnak értékelnie kell az Olaszországból és Görögországból áttelepítésre kerülő személyek megosztását, azzal a céllal, hogy e megosztás igazodjon a menekültáradat változásaihoz. A sürgősségi áttelepítési mechanizmus nem nyújt megoldást az Unió külső határaira nehezedő menekültügyi nyomás jelentette hosszú távú kihíváshoz, hanem inkább próbának tekinthető a Szerződés 78. cikkének (2) bekezdése alapján az állandó sürgősségi áttelepítési rendszerről szóló közelgő jogalkotási javaslathoz, és ezért kezdetben összesen 40 000 kérelmezőre korlátozódik. Fontolóra kell venni ugyanakkor az áttelepítési helyek további növelését, amennyiben az e határozat alkalmazása során a gyorsan változó menekültáramláshoz és tendenciákhoz való alkalmazkodás érdekében erre szükség van. Egy állandó sürgősségi áttelepítési mechanizmusra irányuló bármilyen javaslatnak a gyorsan változó menekültáramláshoz és tendenciákhoz való alkalmazkodás érdekében a tagállamok közötti szolidaritáshoz és felelősségmegosztáshoz való lényegesebb hozzájárulásra – többek között a rendelkezésre álló áttelepítési helyek számának jelentős növelésére – kell alapulnia. A mechanizmusnak egyértelműen meghatározott kritériumokra kell alapulnia, beleértve a harmadik országok állampolgárainak hirtelen beáramlására és az ezt kiváltó rendkívüli menekültügyi nyomásra vonatkozóan, átlátható és objektív mutatók alapján.

Módosítás 14

Határozatra irányuló javaslat

20 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (20a) | A Szerződés 78. cikke szerinti állandó áttelepítési mechanizmus kidolgozásakor a Bizottságnak a migránsok elosztási kulcsának meghatározásához szükséges feltételek közé fel kell vennie egy tagállam területét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20a)

A Szerződés 78. cikke szerinti állandó áttelepítési mechanizmus kidolgozásakor a Bizottságnak a migránsok elosztási kulcsának meghatározásához szükséges feltételek közé fel kell vennie egy tagállam területét.

Módosítás 15

Határozatra irányuló javaslat

21 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (21) | Az 516/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (1) létrehozott Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap támogatást nyújt a tagállamok
  által közösen elfogadott tehermegosztási
  műveletekhez, és nyitott az e területen bekövetkező új szakpolitikai fejleményekre. Az 516/2014/EU rendelet 7. cikkének (2) bekezdése alapján a tagállamok nemzeti programjaik részeként végrehajthatnak a nemzetközi védelmet kérelmezők átszállításához kapcsolódó intézkedéseket, az 516/2014/EU rendelet 18. cikke pedig – más tagállamból átszállított, nemzetközi védelemben részesülő személyenként – 6 000 EUR átalányösszeg lehetőségét biztosítja. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(21)

Az 516/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (1) létrehozott Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap támogatást nyújt a tagállamok
  által közösen elfogadott tehermegosztási
  műveletekhez, és nyitott az e területen bekövetkező új szakpolitikai fejleményekre. Az 516/2014/EU rendelet 7. cikkének (2) bekezdése alapján a tagállamok nemzeti programjaik részeként végrehajthatnak a nemzetközi védelmet kérelmezők átszállításához kapcsolódó intézkedéseket, az 516/2014/EU rendelet 18. cikke pedig – más tagállamból átszállított, nemzetközi védelemben részesülő személyenként – 6 000 EUR átalányösszeg lehetőségét biztosítja.

| (21) | Az 516/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (1) létrehozott Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap támogatást nyújt a tagállamok
  közötti igazságos felelősségmegosztási
  műveletekhez, és nyitott az e területen bekövetkező új szakpolitikai fejleményekre. Az 516/2014/EU rendelet 7. cikkének (2) bekezdése alapján a tagállamok nemzeti programjaik részeként végrehajthatnak a nemzetközi védelmet kérelmezők átszállításához kapcsolódó intézkedéseket, az 516/2014/EU rendelet 18. cikke pedig – más tagállamból átszállított, nemzetközi védelemben részesülő személyenként – 6 000  EUR átalányösszeg lehetőségét biztosítja. |
| --- | --- |

(21)

Az 516/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (1) létrehozott Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap támogatást nyújt a tagállamok
  közötti igazságos felelősségmegosztási
  műveletekhez, és nyitott az e területen bekövetkező új szakpolitikai fejleményekre. Az 516/2014/EU rendelet 7. cikkének (2) bekezdése alapján a tagállamok nemzeti programjaik részeként végrehajthatnak a nemzetközi védelmet kérelmezők átszállításához kapcsolódó intézkedéseket, az 516/2014/EU rendelet 18. cikke pedig – más tagállamból átszállított, nemzetközi védelemben részesülő személyenként – 6 000  EUR átalányösszeg lehetőségét biztosítja.

Módosítás 16

Határozatra irányuló javaslat

21 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (21a) | A Bizottságnak ellenőriznie kell a kérelmezők áttelepítésére előirányzott 6 000 euró/fő felhasználását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(21a)

A Bizottságnak ellenőriznie kell a kérelmezők áttelepítésére előirányzott 6 000 euró/fő felhasználását.

Módosítás 17

Határozatra irányuló javaslat

25 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (25) | Annak eldöntésekor, hogy az egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló kérelmezők közül kiket kell Olaszországból és Görögországból áttelepíteni, elsőbbséget kell biztosítani a 2013/33/EU európai parlamenti és tanácsi
  irányelv

   (10)

  22
  . cikke szerinti kiszolgáltatott kérelmezőknek. E tekintetben kiemelt figyelmet kell fordítani a kérelmezők különleges szükségleteire, így egészségére is. A gyermek érdekére mindig kiemelt figyelmet kell fordítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(25)

Annak eldöntésekor, hogy az egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló kérelmezők közül kiket kell Olaszországból és Görögországból áttelepíteni, elsőbbséget kell biztosítani a 2013/33/EU európai parlamenti és tanácsi
  irányelv

   (10)

  22
  . cikke szerinti kiszolgáltatott kérelmezőknek. E tekintetben kiemelt figyelmet kell fordítani a kérelmezők különleges szükségleteire, így egészségére is. A gyermek érdekére mindig kiemelt figyelmet kell fordítani.

| (25) | Annak eldöntésekor, hogy az egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló kérelmezők közül kiket kell Olaszországból és Görögországból áttelepíteni, elsőbbséget kell biztosítani a 2013/33/EU európai parlamenti és tanácsi
  irányelv

   (10)

  21
  .
  és 22.
  cikke szerinti kiszolgáltatott
  helyzetben lévő
  kérelmezőknek
  , közülük is különös figyelmet kell szentelni a kísérő nélküli kiskorúaknak
  .
  A kiszolgáltatott helyzetben lévő kérelmezők különleges helyzetének figyelembevétele érdekében a 2013/33/EU és a 2013/32/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvek

   (1 bis)

  értelmében a tagállamoknak egyenként értékelnie kell e személyek sebezhetőségét különleges befogadási és eljárási igényeik tekintetében. Ezért a tagállamoknak aktív lépéseket kell tenniük a menedékkérők egyéni igényeinek felmérésére és az uniós jog szerinti jogaiknak hathatós garantálása érdekében nem hagyatkozhatnak kizárólag e személyek önmeghatározására.
  E tekintetben kiemelt figyelmet kell fordítani a kérelmezők különleges szükségleteire, így egészségére is. A gyermek érdekére mindig kiemelt figyelmet kell fordítani
  az e határozatot követően bevezetett valamennyi eljárás során, valamint az Európai Bíróság C-648/11

   (1 ter)

  ügyben hozott 2013. június 6-i ítéletében megállapított kulcsfontosságú elveket soha nem szabad kockára tenni. |
| --- | --- |

(25)

Annak eldöntésekor, hogy az egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló kérelmezők közül kiket kell Olaszországból és Görögországból áttelepíteni, elsőbbséget kell biztosítani a 2013/33/EU európai parlamenti és tanácsi
  irányelv

   (10)

  21
  .
  és 22.
  cikke szerinti kiszolgáltatott
  helyzetben lévő
  kérelmezőknek
  , közülük is különös figyelmet kell szentelni a kísérő nélküli kiskorúaknak
  .
  A kiszolgáltatott helyzetben lévő kérelmezők különleges helyzetének figyelembevétele érdekében a 2013/33/EU és a 2013/32/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvek

   (1 bis)

  értelmében a tagállamoknak egyenként értékelnie kell e személyek sebezhetőségét különleges befogadási és eljárási igényeik tekintetében. Ezért a tagállamoknak aktív lépéseket kell tenniük a menedékkérők egyéni igényeinek felmérésére és az uniós jog szerinti jogaiknak hathatós garantálása érdekében nem hagyatkozhatnak kizárólag e személyek önmeghatározására.
  E tekintetben kiemelt figyelmet kell fordítani a kérelmezők különleges szükségleteire, így egészségére is. A gyermek érdekére mindig kiemelt figyelmet kell fordítani
  az e határozatot követően bevezetett valamennyi eljárás során, valamint az Európai Bíróság C-648/11

   (1 ter)

  ügyben hozott 2013. június 6-i ítéletében megállapított kulcsfontosságú elveket soha nem szabad kockára tenni.

Módosítás 18

Határozatra irányuló javaslat

26 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (26) | Emellett annak eldöntése érdekében, hogy mely konkrét tagállam legyen az áttelepítés helye szerinti tagállam, különös tekintettel kell lenni az érintett kérelmezőknek az áttelepítés helye szerinti tagállamba való beilleszkedését adott esetben megkönnyítő konkrét jellemzőkre, például nyelvi készségeikre. A különösen kiszolgáltatott kérelmezők esetében figyelembe kell venni, hogy az áttelepítés helye szerinti tagállam tud-e megfelelő támogatást nyújtani e kérelmezők számára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(26)

Emellett annak eldöntése érdekében, hogy mely konkrét tagállam legyen az áttelepítés helye szerinti tagállam, különös tekintettel kell lenni az érintett kérelmezőknek az áttelepítés helye szerinti tagállamba való beilleszkedését adott esetben megkönnyítő konkrét jellemzőkre, például nyelvi készségeikre. A különösen kiszolgáltatott kérelmezők esetében figyelembe kell venni, hogy az áttelepítés helye szerinti tagállam tud-e megfelelő támogatást nyújtani e kérelmezők számára.

| (26) | Emellett annak eldöntése érdekében, hogy mely konkrét tagállam legyen az áttelepítés helye szerinti tagállam, különös tekintettel kell lenni az érintett
  kérelmezők preferenciáira és a
  kérelmezőknek az áttelepítés helye szerinti tagállamba való beilleszkedését adott esetben megkönnyítő konkrét jellemzőkre, például nyelvi készségeikre
  , a családtagok 604/2013/EU rendeletben szereplő fogalommeghatározásán túlmutató családi kötelékeikre, társadalmi kapcsolataikra, kulturális kötelékeire, a valamely tagállambeli korábbi tartózkodásukra, valamint a valamely konkrét tagállam valamely vállalatánál vagy szervezeténél szerzett korábbi tanulmányi és munkatapasztalatokra, és olyan speciális képesítéseikre, amelyek fontosak lehetnek a kérelmezőknek az áttelepítés helye szerinti tagállamba való integrációja szempontjából
  . A
  tagállamoknak ezért meg kell könnyíteniük a kérelmezők diplomáinak, képesítéseinek és készségeinek tényleges elismerését. Ezen túlmenően a tagállamok tájékoztathatják a kérelmezőket munkaerő-piaci esélyeikről is. A
  különösen kiszolgáltatott
  helyzetben lévő
  kérelmezők esetében figyelembe kell venni, hogy az áttelepítés helye szerinti tagállam tud-e megfelelő támogatást nyújtani e kérelmezők számára.
  Jóllehet a kérelmezőknek nincs joguk megválasztani az áttelepítésük helye szerinti tagállamot, szükségleteiket, preferenciáikat és konkrét jellemzőiket a lehetséges mértékben figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

(26)

Emellett annak eldöntése érdekében, hogy mely konkrét tagállam legyen az áttelepítés helye szerinti tagállam, különös tekintettel kell lenni az érintett
  kérelmezők preferenciáira és a
  kérelmezőknek az áttelepítés helye szerinti tagállamba való beilleszkedését adott esetben megkönnyítő konkrét jellemzőkre, például nyelvi készségeikre
  , a családtagok 604/2013/EU rendeletben szereplő fogalommeghatározásán túlmutató családi kötelékeikre, társadalmi kapcsolataikra, kulturális kötelékeire, a valamely tagállambeli korábbi tartózkodásukra, valamint a valamely konkrét tagállam valamely vállalatánál vagy szervezeténél szerzett korábbi tanulmányi és munkatapasztalatokra, és olyan speciális képesítéseikre, amelyek fontosak lehetnek a kérelmezőknek az áttelepítés helye szerinti tagállamba való integrációja szempontjából
  . A
  tagállamoknak ezért meg kell könnyíteniük a kérelmezők diplomáinak, képesítéseinek és készségeinek tényleges elismerését. Ezen túlmenően a tagállamok tájékoztathatják a kérelmezőket munkaerő-piaci esélyeikről is. A
  különösen kiszolgáltatott
  helyzetben lévő
  kérelmezők esetében figyelembe kell venni, hogy az áttelepítés helye szerinti tagállam tud-e megfelelő támogatást nyújtani e kérelmezők számára.
  Jóllehet a kérelmezőknek nincs joguk megválasztani az áttelepítésük helye szerinti tagállamot, szükségleteiket, preferenciáikat és konkrét jellemzőiket a lehetséges mértékben figyelembe kell venni.

Módosítás 19

Határozatra irányuló javaslat

26 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (26a) | A Máltáról való áttelepítésre irányuló kísérleti projektből (EUREMA) levont tanulságok alapján a lehetőség szerint figyelembe kell venni az elvárásokat és preferenciákat. Első lépésként a kérelmezőknek esélyt kell kapniuk arra, hogy kinyilvánítsák preferenciáikat. A preferenciáiknak megfelelő sorrendbe kell állítaniuk a tagállamokat, és preferenciáikat olyan elemekkel kell alátámasztaniuk, mint a családi kötelékek, társadalmi és kulturális kötelékek, például nyelvi készségek, korábbi tartózkodás, korábbi tanulmányok és korábbi munkatapasztalat. Erre az első feldolgozás során kell sort keríteni. Második lépésként tájékoztatni kell az érintett tagállamokat a kérelmezők preferenciáiról. A tagállamoknak lehetőséget kell kapniuk arra, hogy jelezzék, hogy azon kérelmezők közül, amelyek kinyilvánították, hogy az érintett tagállamot részesítenék előnyben, mely kérelmezőket részesítenék előnyben. A tagállamoknak olyan szempontokkal kell alátámasztaniuk preferenciáikat, mint a családi, társadalmi és kulturális kötelékek. A tagállamok által kinevezett összekötő tisztviselők az érintett kérelmezőkkel folytatott megkérdezések révén megkönnyíthetik az eljárást. A kérelmezőknek lehetőséget kell kapniuk arra is, hogy más szereplőkkel, így nem kormányzati szervezetekkel, az Egyesült Nemzetek menekültügyi főbiztosával (UNHCR) és a Nemzetközi Migrációs Szervezettel (IOM) konzultáljanak. Végezetül, Olaszországnak és Görögországnak – lehetőség szerint a preferenciák figyelembevétele mellett – az EASO segítségével határozatot kell hoznia az egyes kérelmezők valamely konkrét tagállamba történő áttelepítéséről. A letelepítés során kialakított legjobb gyakorlatokról, ezen belül a preferenciák és konkrét jellemzők kezeléséről konzultálni kell az ENSZ menekültügyi főbiztosával. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(26a)

A Máltáról való áttelepítésre irányuló kísérleti projektből (EUREMA) levont tanulságok alapján a lehetőség szerint figyelembe kell venni az elvárásokat és preferenciákat. Első lépésként a kérelmezőknek esélyt kell kapniuk arra, hogy kinyilvánítsák preferenciáikat. A preferenciáiknak megfelelő sorrendbe kell állítaniuk a tagállamokat, és preferenciáikat olyan elemekkel kell alátámasztaniuk, mint a családi kötelékek, társadalmi és kulturális kötelékek, például nyelvi készségek, korábbi tartózkodás, korábbi tanulmányok és korábbi munkatapasztalat. Erre az első feldolgozás során kell sort keríteni. Második lépésként tájékoztatni kell az érintett tagállamokat a kérelmezők preferenciáiról. A tagállamoknak lehetőséget kell kapniuk arra, hogy jelezzék, hogy azon kérelmezők közül, amelyek kinyilvánították, hogy az érintett tagállamot részesítenék előnyben, mely kérelmezőket részesítenék előnyben. A tagállamoknak olyan szempontokkal kell alátámasztaniuk preferenciáikat, mint a családi, társadalmi és kulturális kötelékek. A tagállamok által kinevezett összekötő tisztviselők az érintett kérelmezőkkel folytatott megkérdezések révén megkönnyíthetik az eljárást. A kérelmezőknek lehetőséget kell kapniuk arra is, hogy más szereplőkkel, így nem kormányzati szervezetekkel, az Egyesült Nemzetek menekültügyi főbiztosával (UNHCR) és a Nemzetközi Migrációs Szervezettel (IOM) konzultáljanak. Végezetül, Olaszországnak és Görögországnak – lehetőség szerint a preferenciák figyelembevétele mellett – az EASO segítségével határozatot kell hoznia az egyes kérelmezők valamely konkrét tagállamba történő áttelepítéséről. A letelepítés során kialakított legjobb gyakorlatokról, ezen belül a preferenciák és konkrét jellemzők kezeléséről konzultálni kell az ENSZ menekültügyi főbiztosával.

Módosítás 20

Határozatra irányuló javaslat

26 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (26b) | A megkülönböztetésmentesség elvét, amelyet a Szerződés 10. cikke állapít meg, az áttelepítési eljárás során mindenkor maradéktalanul tiszteletben kell tartani. A nemen, az életkoron, az etnikai hovatartozáson, a fogyatékosságon és a valláson alapuló megkülönböztetés egyértelműen sérti a Szerződést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(26b)

A megkülönböztetésmentesség elvét, amelyet a Szerződés 10. cikke állapít meg, az áttelepítési eljárás során mindenkor maradéktalanul tiszteletben kell tartani. A nemen, az életkoron, az etnikai hovatartozáson, a fogyatékosságon és a valláson alapuló megkülönböztetés egyértelműen sérti a Szerződést.

Módosítás 21

Határozatra irányuló javaslat

28 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (28) | A 604/2013/EU rendeletben meghatározott jogi és eljárási biztosítékok alkalmazandók maradnak az e határozat hatálya alá tartozó kérelmezők tekintetében. Emellett a kérelmezőket tájékoztatni kell az e határozatban megállapított áttelepítési eljárásról, és közölni kell velük az áttelepítési határozatot.
  Tekintettel arra, hogy egy kérelmező az uniós jog értelmében nem jogosult megválasztani a kérelmének megvizsgálásáért felelős tagállamot,
  indokolt, hogy a kérelmező
  kizárólag alapvető jogai tiszteletben tartásának tekintetében
  legyen jogosult
  hatékony jogorvoslatra a 604/2013/EU rendelet szerinti
  áttelepítési határozatokkal szemben. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(28)

A 604/2013/EU rendeletben meghatározott jogi és eljárási biztosítékok alkalmazandók maradnak az e határozat hatálya alá tartozó kérelmezők tekintetében. Emellett a kérelmezőket tájékoztatni kell az e határozatban megállapított áttelepítési eljárásról, és közölni kell velük az áttelepítési határozatot.
  Tekintettel arra, hogy egy kérelmező az uniós jog értelmében nem jogosult megválasztani a kérelmének megvizsgálásáért felelős tagállamot,
  indokolt, hogy a kérelmező
  kizárólag alapvető jogai tiszteletben tartásának tekintetében
  legyen jogosult
  hatékony jogorvoslatra a 604/2013/EU rendelet szerinti
  áttelepítési határozatokkal szemben.

| (28) | A 604/2013/EU rendeletben meghatározott jogi és eljárási biztosítékok alkalmazandók maradnak az e határozat hatálya alá tartozó kérelmezők tekintetében. Emellett a kérelmezőket tájékoztatni kell az e határozatban megállapított áttelepítési eljárásról, és közölni kell velük az áttelepítési határozatot. Indokolt, hogy a kérelmező
  a 604/2013/EU rendelettel és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkével összhangban hatékony jogorvoslatra
  legyen jogosult
  az
  áttelepítési határozatokkal szemben. |
| --- | --- |

(28)

A 604/2013/EU rendeletben meghatározott jogi és eljárási biztosítékok alkalmazandók maradnak az e határozat hatálya alá tartozó kérelmezők tekintetében. Emellett a kérelmezőket tájékoztatni kell az e határozatban megállapított áttelepítési eljárásról, és közölni kell velük az áttelepítési határozatot. Indokolt, hogy a kérelmező
  a 604/2013/EU rendelettel és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkével összhangban hatékony jogorvoslatra
  legyen jogosult
  az
  áttelepítési határozatokkal szemben.

Módosítás 22

Határozatra irányuló javaslat

30 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (30) | Intézkedéseket kell elfogadni az áttelepített személyek – áttelepítés helye szerinti tagállamból más tagállamokba irányuló – másodlagos mozgásának megakadályozása érdekében. A kérelmezőket
  különösen
  tájékoztatni kell a tagállamokon belüli továbbutazás következményeiről, valamint arról, hogy ha az áttelepítés helye szerinti tagállam nemzetközi védelemben részesíti őket, akkor a nemzetközi védelemhez kapcsolódó jogok főszabály szerint csak az adott tagállamban illetik meg őket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(30)

Intézkedéseket kell elfogadni az áttelepített személyek – áttelepítés helye szerinti tagállamból más tagállamokba irányuló – másodlagos mozgásának megakadályozása érdekében. A kérelmezőket
  különösen
  tájékoztatni kell a tagállamokon belüli továbbutazás következményeiről, valamint arról, hogy ha az áttelepítés helye szerinti tagállam nemzetközi védelemben részesíti őket, akkor a nemzetközi védelemhez kapcsolódó jogok főszabály szerint csak az adott tagállamban illetik meg őket.

| (30) | Intézkedéseket kell elfogadni az áttelepített személyek – áttelepítés helye szerinti tagállamból más tagállamokba irányuló – másodlagos mozgásának megakadályozása érdekében. A
  kérelmezők preferenciáinak, ezen belül – a 604/2013/EU rendeletben a család tekintetében foglalt rendelkezéseken túlmutatóan – a családi kötelékeknek, a társadalmi és kulturális kötelékeknek a lehető legnagyobb mértékben történő figyelembevétele egyszerű intézkedés, amellyel elérhető, hogy a kérelmezőkben kialakuljon az áttelepítés helye szerinti tagállamba való tartozás érzése. A kérelmezőt a kérelmező által – ténylegesen vagy ésszerű feltételezés alapján – megértett nyelven el kell látni a célországra vonatkozó minden szükséges információval, és amennyiben preferenciáit nem tudják teljes mértékben figyelembe venni, tájékoztatni kell ennek okairól. A kérelmezők további másodlagos mozgásának megakadályozása érdekében a
  kérelmezőket
  a 604/2013/EU rendelet 4. cikkében foglalt rendelkezéseknek megfelelően
  tájékoztatni kell a tagállamokon belüli továbbutazás következményeiről, valamint arról, hogy ha az áttelepítés helye szerinti tagállam nemzetközi védelemben részesíti őket, akkor a nemzetközi védelemhez kapcsolódó jogok főszabály szerint csak az adott tagállamban illetik meg őket. |
| --- | --- |

(30)

Intézkedéseket kell elfogadni az áttelepített személyek – áttelepítés helye szerinti tagállamból más tagállamokba irányuló – másodlagos mozgásának megakadályozása érdekében. A
  kérelmezők preferenciáinak, ezen belül – a 604/2013/EU rendeletben a család tekintetében foglalt rendelkezéseken túlmutatóan – a családi kötelékeknek, a társadalmi és kulturális kötelékeknek a lehető legnagyobb mértékben történő figyelembevétele egyszerű intézkedés, amellyel elérhető, hogy a kérelmezőkben kialakuljon az áttelepítés helye szerinti tagállamba való tartozás érzése. A kérelmezőt a kérelmező által – ténylegesen vagy ésszerű feltételezés alapján – megértett nyelven el kell látni a célországra vonatkozó minden szükséges információval, és amennyiben preferenciáit nem tudják teljes mértékben figyelembe venni, tájékoztatni kell ennek okairól. A kérelmezők további másodlagos mozgásának megakadályozása érdekében a
  kérelmezőket
  a 604/2013/EU rendelet 4. cikkében foglalt rendelkezéseknek megfelelően
  tájékoztatni kell a tagállamokon belüli továbbutazás következményeiről, valamint arról, hogy ha az áttelepítés helye szerinti tagállam nemzetközi védelemben részesíti őket, akkor a nemzetközi védelemhez kapcsolódó jogok főszabály szerint csak az adott tagállamban illetik meg őket.

Módosítás 23

Határozatra irányuló javaslat

30 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (30a) | A nemzetközi védelmet kérelmező vagy abban részesülő személyek beleegyezése az Unió másodlagos jogában biztosított alapelv, amelyet az 516/2014/EU rendelet 7. cikkének (2) bekezdése, és ennek analógiájára a 439/2010/EU

   (1 bis)

  európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikke, valamint a 604/2013/EU rendelet 17. cikkének (2) bekezdése is rögzít, mivel a Szerződés 78. cikkének (3) bekezdése alapján az uniós jogtól való eltérésre nagyon korlátozott körülmények között van lehetőség. Biztosítani kell a sürgősségi áttelepítési mechanizmus hatékony végrehajtását, mivel a beleegyezés különösen fontos a másodlagos mozgások megelőzéséhez, és ezért az áttelepítést megelőzően elvileg szükség van a bellegyezésre. Amennyiben egy személy nem adja beleegyezését, akkor elvileg nem lehet áthelyezni, és egy másik személynek kell ezt a lehetőséget felajánlani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(30a)

A nemzetközi védelmet kérelmező vagy abban részesülő személyek beleegyezése az Unió másodlagos jogában biztosított alapelv, amelyet az 516/2014/EU rendelet 7. cikkének (2) bekezdése, és ennek analógiájára a 439/2010/EU

   (1 bis)

  európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikke, valamint a 604/2013/EU rendelet 17. cikkének (2) bekezdése is rögzít, mivel a Szerződés 78. cikkének (3) bekezdése alapján az uniós jogtól való eltérésre nagyon korlátozott körülmények között van lehetőség. Biztosítani kell a sürgősségi áttelepítési mechanizmus hatékony végrehajtását, mivel a beleegyezés különösen fontos a másodlagos mozgások megelőzéséhez, és ezért az áttelepítést megelőzően elvileg szükség van a bellegyezésre. Amennyiben egy személy nem adja beleegyezését, akkor elvileg nem lehet áthelyezni, és egy másik személynek kell ezt a lehetőséget felajánlani.

Módosítás 24

Határozatra irányuló javaslat

1 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ez a határozat a nemzetközi védelem területén átmeneti intézkedéseket állapít meg Olaszország és Görögország érdekében azzal a céllal, hogy képessé tegye őket egy olyan szükséghelyzet kezelésére, amelyet harmadik országok állampolgárainak hirtelen, e tagállamokba irányuló beáramlása jellemez. | Ez a határozat a nemzetközi védelem területén
  kötelező
  átmeneti
  sürgősségi
  intézkedéseket állapít meg Olaszország és Görögország érdekében azzal a céllal, hogy képessé tegye őket egy olyan szükséghelyzet kezelésére, amelyet harmadik országok állampolgárainak
  vagy hontalan személyek
  hirtelen, e tagállamokba irányuló beáramlása jellemez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Ez a határozat a nemzetközi védelem területén átmeneti intézkedéseket állapít meg Olaszország és Görögország érdekében azzal a céllal, hogy képessé tegye őket egy olyan szükséghelyzet kezelésére, amelyet harmadik országok állampolgárainak hirtelen, e tagállamokba irányuló beáramlása jellemez.

Ez a határozat a nemzetközi védelem területén
  kötelező
  átmeneti
  sürgősségi
  intézkedéseket állapít meg Olaszország és Görögország érdekében azzal a céllal, hogy képessé tegye őket egy olyan szükséghelyzet kezelésére, amelyet harmadik országok állampolgárainak
  vagy hontalan személyek
  hirtelen, e tagállamokba irányuló beáramlása jellemez.

Módosítás 25

Határozatra irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | „kérelmező”: olyan harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy, aki nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújtott be, amelynek tárgyában még nem hoztak jogerős határozatot; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

„kérelmező”: olyan harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy, aki nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújtott be, amelynek tárgyában még nem hoztak jogerős határozatot;

| b) | „kérelmező”: olyan
  – a 2011/95/EU irányelv 2. cikkének i) pontjában említett –
  harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy, aki nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújtott be, amelynek tárgyában még nem hoztak jogerős határozatot; |
| --- | --- |

b)

„kérelmező”: olyan
  – a 2011/95/EU irányelv 2. cikkének i) pontjában említett –
  harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy, aki nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújtott be, amelynek tárgyában még nem hoztak jogerős határozatot;

Módosítás 26

Határozatra irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | „
  családtagok
  ”: a
  604/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikkének g) pontjában meghatározott családtagok
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

d)

„
  családtagok
  ”: a
  604/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikkének g) pontjában meghatározott családtagok
  ;

| d) | „
  közeli hozzátartozók
  ”: a
  házastárs, gyerekek, szülők, szülői felügyeletet gyakorló személyek, nagyszülők és unokák
  ; |
| --- | --- |

d)

„
  közeli hozzátartozók
  ”: a
  házastárs, gyerekek, szülők, szülői felügyeletet gyakorló személyek, nagyszülők és unokák
  ;

(Horizontális módosítás. A bizottsági javaslat teljes szövegére vonatkozik.)

Módosítás 27

Határozatra irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – f a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | fa) | „preferenciák”: a valamely kérelmező által egy bizonyos tagállam tekintetében kinyilvánított preferencia vagy a valamely tagállam által bizonyos kérelmező tekintetében kinyilvánított preferencia, amelyet olyan elemek támasztanak alá, mint a családtagoka 604/2013/EU rendelet 2. cikkének g) pontjában meghatározott fogalmán túlmutató családi kötelékek, társadalmi kötelékek, például etnikai és kulturális közösségekhez fűződő kapcsolatok, valamint az előnyben részesített tagállamhoz fűződő kulturális kapcsolatok, úgymint nyelvi készségek, korábbi tartózkodás valamely tagállamban vagy korábbi tanulmányi vagy munkakapcsolatok az adott tagállam vállalataival vagy szervezeteivel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

fa)

„preferenciák”: a valamely kérelmező által egy bizonyos tagállam tekintetében kinyilvánított preferencia vagy a valamely tagállam által bizonyos kérelmező tekintetében kinyilvánított preferencia, amelyet olyan elemek támasztanak alá, mint a családtagoka 604/2013/EU rendelet 2. cikkének g) pontjában meghatározott fogalmán túlmutató családi kötelékek, társadalmi kötelékek, például etnikai és kulturális közösségekhez fűződő kapcsolatok, valamint az előnyben részesített tagállamhoz fűződő kulturális kapcsolatok, úgymint nyelvi készségek, korábbi tartózkodás valamely tagállamban vagy korábbi tanulmányi vagy munkakapcsolatok az adott tagállam vállalataival vagy szervezeteivel.

Módosítás 28

Határozatra irányuló javaslat

3 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A migrációs áramlások változó természetére tekintettel az áttelepítésre kiválasztott csoportokat negyedévente értékelni kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)
     
  A migrációs áramlások változó természetére tekintettel az áttelepítésre kiválasztott csoportokat negyedévente értékelni kell.

Módosítás 47

Határozatra irányuló javaslat

4. cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (-1)
     
  Az Olaszországra és Görögországra nehezedő jelentős menekültügyi nyomás enyhítése érdekében – de egyúttal a Szerződés 78. cikkének (2) bekezdése alapján az egy állandó sürgősségi áttelepítési rendszerről szóló közelgő jogalkotási javaslatot megelőző fontos próbaként – kezdetben összesen 110 000 kérelmezőt áthelyeznek Olaszországból és Görögországból. Amennyiben az e határozat alkalmazása során a gyorsan változó menekültáramláshoz és tendenciákhoz való alkalmazkodás érdekében erre szükség van, fontolóra fogják venni e szám további növelését. |
| (1)   24 000 kérelmező telepítendő át Olaszországból a többi tagállam területére, az I. mellékletben meghatározottak szerint. | (1)
     
  Kezdetben 40 000 kérelmező telepítendő át Olaszországból a többi tagállam területére. |
| (2)   16 000 kérelmező telepítendő át Görögországból a többi tagállam területére, a II. mellékletben meghatározottak szerint. | (2)
     
  Kezdetben 70 000 kérelmező telepítendő át Görögországból a többi tagállam területére. |
| | (2a)
     
  E határozat hatálybalépését követő hat hónapon belül a Frontex legfrissebb rendelkezésre álló adatai alapján a Bizottság értékeli az Olaszországból és Görögországból áttelepítésre kerülő személyek megosztását, azzal a céllal, hogy e megosztás igazodjon a menekültáradat változásaihoz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(-1)
     
  Az Olaszországra és Görögországra nehezedő jelentős menekültügyi nyomás enyhítése érdekében – de egyúttal a Szerződés 78. cikkének (2) bekezdése alapján az egy állandó sürgősségi áttelepítési rendszerről szóló közelgő jogalkotási javaslatot megelőző fontos próbaként – kezdetben összesen 110 000 kérelmezőt áthelyeznek Olaszországból és Görögországból. Amennyiben az e határozat alkalmazása során a gyorsan változó menekültáramláshoz és tendenciákhoz való alkalmazkodás érdekében erre szükség van, fontolóra fogják venni e szám további növelését.

(1)   24 000 kérelmező telepítendő át Olaszországból a többi tagállam területére, az I. mellékletben meghatározottak szerint.

(1)
     
  Kezdetben 40 000 kérelmező telepítendő át Olaszországból a többi tagállam területére.

(2)   16 000 kérelmező telepítendő át Görögországból a többi tagállam területére, a II. mellékletben meghatározottak szerint.

(2)
     
  Kezdetben 70 000 kérelmező telepítendő át Görögországból a többi tagállam területére.

(2a)
     
  E határozat hatálybalépését követő hat hónapon belül a Frontex legfrissebb rendelkezésre álló adatai alapján a Bizottság értékeli az Olaszországból és Görögországból áttelepítésre kerülő személyek megosztását, azzal a céllal, hogy e megosztás igazodjon a menekültáradat változásaihoz.

Módosítás 30

Határozatra irányuló javaslat

4 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 4a. cikk |
| | Beleegyezés |
| | A kérelmezőnek elvileg belegyezését kell adnia az áttelepítéséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

4a. cikk

Beleegyezés

A kérelmezőnek elvileg belegyezését kell adnia az áttelepítéséhez.

Módosítás 31

Határozatra irányuló javaslat

5 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Olaszország és Görögország e határozat alkalmazásának ideje alatt rendszeres időközönként – az EASO
  , és adott esetben a (8) bekezdésben említett tagállami összekötő tisztviselők
  segítségével – azonosítja a többi tagállamba áttelepítendő egyedi kérelmezőket, és az áttelepíthető kérelmezők számát közli e tagállamok kapcsolattartó pontjaival és az EASO-val. E tekintetben elsőbbséget élveznek a 2013/33/EU irányelv 22. cikke szerinti kiszolgáltatott kérelmezők. | (2)   Olaszország és Görögország e határozat alkalmazásának ideje alatt rendszeres időközönként – az EASO
  és egyéb érintett ügynökségek
  segítségével – azonosítja a többi tagállamba áttelepítendő egyedi kérelmezőket, és az áttelepíthető kérelmezők számát közli e tagállamok kapcsolattartó pontjaival és az EASO-val. E tekintetben elsőbbséget élveznek a 2013/33/EU irányelv
  21. és
  22. cikke szerinti kiszolgáltatott
  helyzetben lévő kérelmezők, továbbá különös figyelmet kell szentelni a kísérő nélküli kiskorúaknak
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Olaszország és Görögország e határozat alkalmazásának ideje alatt rendszeres időközönként – az EASO
  , és adott esetben a (8) bekezdésben említett tagállami összekötő tisztviselők
  segítségével – azonosítja a többi tagállamba áttelepítendő egyedi kérelmezőket, és az áttelepíthető kérelmezők számát közli e tagállamok kapcsolattartó pontjaival és az EASO-val. E tekintetben elsőbbséget élveznek a 2013/33/EU irányelv 22. cikke szerinti kiszolgáltatott kérelmezők.

(2)   Olaszország és Görögország e határozat alkalmazásának ideje alatt rendszeres időközönként – az EASO
  és egyéb érintett ügynökségek
  segítségével – azonosítja a többi tagállamba áttelepítendő egyedi kérelmezőket, és az áttelepíthető kérelmezők számát közli e tagállamok kapcsolattartó pontjaival és az EASO-val. E tekintetben elsőbbséget élveznek a 2013/33/EU irányelv
  21. és
  22. cikke szerinti kiszolgáltatott
  helyzetben lévő kérelmezők, továbbá különös figyelmet kell szentelni a kísérő nélküli kiskorúaknak
  .

Módosítás 32

Határozatra irányuló javaslat

5 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A tagállamok az I., illetve a II. mellékletben meghatározott számok keretein belül, a (2) bekezdésben említett információ beérkezése után a lehető leghamarabb jelzik a területükre azonnal áttelepíthető kérelmezők számát, és minden egyéb releváns információt. | (3)   A tagállamok az I., illetve a II. mellékletben meghatározott számok keretein belül, a (2) bekezdésben említett információ beérkezése után a lehető leghamarabb
  tájékoztatást adnak a migránsok befogadásával kapcsolatos kapacitásról, és
  jelzik a területükre azonnal áttelepíthető kérelmezők számát, és minden egyéb releváns információt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   A tagállamok az I., illetve a II. mellékletben meghatározott számok keretein belül, a (2) bekezdésben említett információ beérkezése után a lehető leghamarabb jelzik a területükre azonnal áttelepíthető kérelmezők számát, és minden egyéb releváns információt.

(3)   A tagállamok az I., illetve a II. mellékletben meghatározott számok keretein belül, a (2) bekezdésben említett információ beérkezése után a lehető leghamarabb
  tájékoztatást adnak a migránsok befogadásával kapcsolatos kapacitásról, és
  jelzik a területükre azonnal áttelepíthető kérelmezők számát, és minden egyéb releváns információt.

Módosítás 33

Határozatra irányuló javaslat

5 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Olaszország és Görögország az EASO segítségével tájékoztatja a kérelmezőket a sürgősségi áttelepítésben részt vevő tagállamokról, a kérelmező által – ténylegesen vagy ésszerű feltételezés alapján – megértett nyelven. A kérelmezők más szereplők, így a nem kormányzati szervezetek, az UNHCR és az IOM által nyújtott tájékoztatáshoz is hozzáférnek. Az első feldolgozás során a kérelmezőket felkérik, hogy preferenciáiknak megfelelően rangsorolják a tagállamokat, és támasszák alá e preferenciákat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)
     
  Olaszország és Görögország az EASO segítségével tájékoztatja a kérelmezőket a sürgősségi áttelepítésben részt vevő tagállamokról, a kérelmező által – ténylegesen vagy ésszerű feltételezés alapján – megértett nyelven. A kérelmezők más szereplők, így a nem kormányzati szervezetek, az UNHCR és az IOM által nyújtott tájékoztatáshoz is hozzáférnek. Az első feldolgozás során a kérelmezőket felkérik, hogy preferenciáiknak megfelelően rangsorolják a tagállamokat, és támasszák alá e preferenciákat.

Módosítás 34 és 48

Határozatra irányuló javaslat

5 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   Azok a kérelmezők, akiktől a 603/2013/EU rendelet 9. cikkében rögzített kötelezettségek alapján ujjnyomatot kell venni, csak akkor telepíthetők át, ha ujjnyomatot vettek tőlük. | (5)   Azok a kérelmezők, akiktől a 603/2013/EU rendelet 9. cikkében rögzített kötelezettségek alapján ujjnyomatot kell venni
  és továbbítani
  , csak akkor telepíthetők át, ha
  alapvető jogaik maradéktalan tiszteletben tartása mellett, kényszerítő intézkedés alkalmazása vagy őrizetbe vétel nélkül
  ujjnyomatot vettek tőlük. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)   Azok a kérelmezők, akiktől a 603/2013/EU rendelet 9. cikkében rögzített kötelezettségek alapján ujjnyomatot kell venni, csak akkor telepíthetők át, ha ujjnyomatot vettek tőlük.

(5)   Azok a kérelmezők, akiktől a 603/2013/EU rendelet 9. cikkében rögzített kötelezettségek alapján ujjnyomatot kell venni
  és továbbítani
  , csak akkor telepíthetők át, ha
  alapvető jogaik maradéktalan tiszteletben tartása mellett, kényszerítő intézkedés alkalmazása vagy őrizetbe vétel nélkül
  ujjnyomatot vettek tőlük.

Módosítás 35

Határozatra irányuló javaslat

5 cikk – 8 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8)
     
  Az e cikkben leírt áttelepítési eljárás valamennyi vonatkozásának megvalósítása érdekében a tagállamok úgy dönthetnek, hogy összekötő tisztviselőket küldenek Olaszországba és Görögországba. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)
     
  Az e cikkben leírt áttelepítési eljárás valamennyi vonatkozásának megvalósítása érdekében a tagállamok úgy dönthetnek, hogy összekötő tisztviselőket küldenek Olaszországba és Görögországba.

törölve

Módosítás 36

Határozatra irányuló javaslat

6 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   Ha egy kérelmező áttelepítésére vonatkozó határozat megszületett, a tényleges áttelepítés előtt Olaszország és Görögország írásban értesíti az érintett személyt az áttelepítésére vonatkozó határozatról. Utóbbi határozat megjelöli az áttelepítés helye szerinti tagállamot. | (4)   Ha egy kérelmező áttelepítésére vonatkozó határozat megszületett, a tényleges áttelepítés előtt Olaszország és Görögország
  az EASO és más szereplők, így – amennyiben rendelkezésre állnak – az összekötő tisztviselők segítségével
  írásban
  , érthető módon, a kérelmező által – ténylegesen vagy ésszerű feltételezés alapján – megértett nyelven
  értesíti az érintett személyt az
  áttelepítés helye szerinti tagállamról, illetve ha a kérelmező preferenciáit nem vették figyelembe, e határozat okairól. Olaszország és Görögország írásban értesíti az érintett személyt az
  áttelepítésére vonatkozó határozatról
  is
  . Utóbbi határozat megjelöli az áttelepítés helye szerinti tagállamot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)   Ha egy kérelmező áttelepítésére vonatkozó határozat megszületett, a tényleges áttelepítés előtt Olaszország és Görögország írásban értesíti az érintett személyt az áttelepítésére vonatkozó határozatról. Utóbbi határozat megjelöli az áttelepítés helye szerinti tagállamot.

(4)   Ha egy kérelmező áttelepítésére vonatkozó határozat megszületett, a tényleges áttelepítés előtt Olaszország és Görögország
  az EASO és más szereplők, így – amennyiben rendelkezésre állnak – az összekötő tisztviselők segítségével
  írásban
  , érthető módon, a kérelmező által – ténylegesen vagy ésszerű feltételezés alapján – megértett nyelven
  értesíti az érintett személyt az
  áttelepítés helye szerinti tagállamról, illetve ha a kérelmező preferenciáit nem vették figyelembe, e határozat okairól. Olaszország és Görögország írásban értesíti az érintett személyt az
  áttelepítésére vonatkozó határozatról
  is
  . Utóbbi határozat megjelöli az áttelepítés helye szerinti tagállamot.

Módosítás 37

Határozatra irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a kérelmek első feldolgozása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

a kérelmek első feldolgozása;

| b) | a kérelmek első feldolgozása
  , ezen belül a kiszolgáltatottság és a preferenciák azonosítása a potenciálisan áttelepítendő kérelmezők azonosítása céljából, valamint a kérelmezők vizsgálata, ideértve a nemzetközi védelmet kérelmezők pontos azonosítását, nyilvántartásba vételét és ujjnyomatuk levételét
  ; |
| --- | --- |

b)

a kérelmek első feldolgozása
  , ezen belül a kiszolgáltatottság és a preferenciák azonosítása a potenciálisan áttelepítendő kérelmezők azonosítása céljából, valamint a kérelmezők vizsgálata, ideértve a nemzetközi védelmet kérelmezők pontos azonosítását, nyilvántartásba vételét és ujjnyomatuk levételét
  ;

Módosítás 38

Határozatra irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | a kérelmezők átszállításának végrehajtása az áttelepítés helye szerinti tagállamba. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

d)

a kérelmezők átszállításának végrehajtása az áttelepítés helye szerinti tagállamba.

| d) | a kérelmezők átszállításának végrehajtása az áttelepítés helye szerinti tagállamba.
  Az áttelepítés helye szerinti tagállamban az átszállítással kapcsolatban felmerülő költségeket nem szabad plusz teherként Görögországra és Olaszországra hárítani. |
| --- | --- |

d)

a kérelmezők átszállításának végrehajtása az áttelepítés helye szerinti tagállamba.
  Az áttelepítés helye szerinti tagállamban az átszállítással kapcsolatban felmerülő költségeket nem szabad plusz teherként Görögországra és Olaszországra hárítani.

Módosítás 39

Határozatra irányuló javaslat

8 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Ha Olaszország vagy Görögország nem teljesíti az (1) bekezdésben foglalt kötelezettséget, a Bizottság az adott tagállam tekintetében
  ezt a
  határozatot legfeljebb három hónapra felfüggesztheti. E felfüggesztés időtartamát a Bizottság egyszer, legfeljebb további három hónappal meghosszabbíthatja. | (2)   Ha Olaszország vagy Görögország nem teljesíti az (1) bekezdésben foglalt kötelezettséget, a Bizottság
  – miután lehetőséget biztosított
  az
  érintett tagállamnak véleménye kinyilvánítására – az
  adott tagállam tekintetében
  e
  határozatot legfeljebb három hónapra felfüggesztheti. E felfüggesztés időtartamát a Bizottság egyszer, legfeljebb további három hónappal meghosszabbíthatja. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Ha Olaszország vagy Görögország nem teljesíti az (1) bekezdésben foglalt kötelezettséget, a Bizottság az adott tagállam tekintetében
  ezt a
  határozatot legfeljebb három hónapra felfüggesztheti. E felfüggesztés időtartamát a Bizottság egyszer, legfeljebb további három hónappal meghosszabbíthatja.

(2)   Ha Olaszország vagy Görögország nem teljesíti az (1) bekezdésben foglalt kötelezettséget, a Bizottság
  – miután lehetőséget biztosított
  az
  érintett tagállamnak véleménye kinyilvánítására – az
  adott tagállam tekintetében
  e
  határozatot legfeljebb három hónapra felfüggesztheti. E felfüggesztés időtartamát a Bizottság egyszer, legfeljebb további három hónappal meghosszabbíthatja.

Módosítás 40

Határozatra irányuló javaslat

9 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ha egy áttelepítés helye szerinti tagállam olyan szükséghelyzettel szembesül, amelyet harmadik országok állampolgárainak hirtelen beáramlása jellemez, a Tanács a Bizottság javaslata alapján, az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően átmeneti intézkedéseket fogadhat el az érintett tagállam érdekében, a Szerződés 78. cikkének (3) bekezdése szerint. Ezen intézkedések közé tartozhat adott esetben
  az adott
  tagállam e határozat alapján fennálló kötelezettségeinek felfüggesztése. | Ha egy áttelepítés helye szerinti tagállam olyan szükséghelyzettel szembesül, amelyet harmadik országok állampolgárainak hirtelen beáramlása jellemez, a Tanács a Bizottság javaslata alapján, az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően átmeneti intézkedéseket fogadhat el az érintett tagállam érdekében, a Szerződés 78. cikkének (3) bekezdése szerint. Ezen intézkedések közé tartozhat
  emellett
  adott esetben
  a szóban forgó
  tagállam e határozat alapján fennálló kötelezettségeinek felfüggesztése. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Ha egy áttelepítés helye szerinti tagállam olyan szükséghelyzettel szembesül, amelyet harmadik országok állampolgárainak hirtelen beáramlása jellemez, a Tanács a Bizottság javaslata alapján, az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően átmeneti intézkedéseket fogadhat el az érintett tagállam érdekében, a Szerződés 78. cikkének (3) bekezdése szerint. Ezen intézkedések közé tartozhat adott esetben
  az adott
  tagállam e határozat alapján fennálló kötelezettségeinek felfüggesztése.

Ha egy áttelepítés helye szerinti tagállam olyan szükséghelyzettel szembesül, amelyet harmadik országok állampolgárainak hirtelen beáramlása jellemez, a Tanács a Bizottság javaslata alapján, az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően átmeneti intézkedéseket fogadhat el az érintett tagállam érdekében, a Szerződés 78. cikkének (3) bekezdése szerint. Ezen intézkedések közé tartozhat
  emellett
  adott esetben
  a szóban forgó
  tagállam e határozat alapján fennálló kötelezettségeinek felfüggesztése.

Módosítás 41

Határozatra irányuló javaslat

11 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Olaszország és Görögország háromhavonta jelentést tesz a Tanácsnak és a Bizottságnak e határozat végrehajtásáról, ideértve a 8. cikkben említett ütemterveket is. | Olaszország és Görögország háromhavonta jelentést tesz a Tanácsnak és a Bizottságnak e határozat végrehajtásáról, ideértve a 8. cikkben említett ütemterveket is
  , valamint a határozat keretében kapott pénzeszközök megfelelő felhasználásáról
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Olaszország és Görögország háromhavonta jelentést tesz a Tanácsnak és a Bizottságnak e határozat végrehajtásáról, ideértve a 8. cikkben említett ütemterveket is.

Olaszország és Görögország háromhavonta jelentést tesz a Tanácsnak és a Bizottságnak e határozat végrehajtásáról, ideértve a 8. cikkben említett ütemterveket is
  , valamint a határozat keretében kapott pénzeszközök megfelelő felhasználásáról
  .

Módosítás 42

Határozatra irányuló javaslat

11 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 11a. cikk




  Értékelés




  A Bizottság 2016. júliusig félidős értékelést nyújt be az Európai Parlament és a Tanács elé e határozat alkalmazásáról, és adott esetben javaslatot tesz az állandó áttelepítési mechanizmusra vonatkozó szükséges ajánlásokra, többek között a dublini rendelet bejelentett állapotfelmérésére tekintettel is.




  A Bizottság ...

   (*1)

  -ig végleges értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlament és a Tanács elé e határozat alkalmazásáról.




  A tagállamok kellő időben benyújtják a Bizottságnak az e jelentés elkészítéséhez szükséges valamennyi információt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

11a. cikk

Értékelés

A Bizottság 2016. júliusig félidős értékelést nyújt be az Európai Parlament és a Tanács elé e határozat alkalmazásáról, és adott esetben javaslatot tesz az állandó áttelepítési mechanizmusra vonatkozó szükséges ajánlásokra, többek között a dublini rendelet bejelentett állapotfelmérésére tekintettel is.

A Bizottság ...

   (*1)

  -ig végleges értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlament és a Tanács elé e határozat alkalmazásáról.

A tagállamok kellő időben benyújtják a Bizottságnak az e jelentés elkészítéséhez szükséges valamennyi információt.

Módosítás 43

Határozatra irányuló javaslat

II a melléklet (új)

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

IIa. melléklet

Az áttelepítési eljárás

A Bizottság javaslata által tervbe vett eljárás; az Európai Parlament által beillesztett további eljárási lépések alá vannak húzva

| | 1 – | A nemzetközi védelmet igénylő személyek első feldolgozása |
| --- | --- | --- |

1 –

| — | Azon személyek azonosítása, akikért a dublini rendelet alapján valamely másik tagállam a felelős (vagy valamely másik tagállamnak kell felelősnek lennie) |
| --- | --- |

—

Azon személyek azonosítása, akikért a dublini rendelet alapján valamely másik tagállam a felelős (vagy valamely másik tagállamnak kell felelősnek lennie)

→ Dublini átadások

| — | A kiszolgáltatott helyzetben lévő kérelmezők azonosítása |
| --- | --- |

—

A kiszolgáltatott helyzetben lévő kérelmezők azonosítása

| — | A közeli hozzátartozók azonosítása együttes áttelepítés céljából |
| --- | --- |

—

A közeli hozzátartozók azonosítása együttes áttelepítés céljából

| — | A kérelmezők bizonyos tagállamokra vonatkozó preferenciáinak azonosítása |
| --- | --- |

—

A kérelmezők bizonyos tagállamokra vonatkozó preferenciáinak azonosítása

↓

| 2 – | A kérelmezők áttelepítésre való kiválasztása |
| --- | --- |

2 –

| — | Olaszország/Görögország meghatározza az áttelepítendő kérelmezőket |
| --- | --- |

—

Olaszország/Görögország meghatározza az áttelepítendő kérelmezőket

| — | Tájékoztatják a tagállamokat a szükséges helyek számáról, valamint a kérelmezők preferenciáiról |
| --- | --- |

—

Tájékoztatják a tagállamokat a szükséges helyek számáról, valamint a kérelmezők preferenciáiról

↓

| 3 – | A tagállamok bevonása |
| --- | --- |

3 –

| — | A tagállamok tájékoztatják Olaszországot/Görögországot a rendelkezésre álló áttelepítési helyek számáról |
| --- | --- |

—

A tagállamok tájékoztatják Olaszországot/Görögországot a rendelkezésre álló áttelepítési helyek számáról

| — | az összekötő tisztviselők megkérdezéseket folytathatnak le azokkal a kérelmezőkkel, akik kinyilvánították, hogy tagállamukat részesítenék előnyben |
| --- | --- |

—

az összekötő tisztviselők megkérdezéseket folytathatnak le azokkal a kérelmezőkkel, akik kinyilvánították, hogy tagállamukat részesítenék előnyben

| — | A tagállamok jelzik, hogy mely kérelmezőket részesítenék előnyben |
| --- | --- |

—

A tagállamok jelzik, hogy mely kérelmezőket részesítenék előnyben

↓

| 4 – | Áttelepítési határozat |
| --- | --- |

4 –

| — | Olaszország/Görögország a kérelmezők és a tagállamok preferenciáinak figyelembevételével eldönti, hogy mely kérelmezőt mely tagállamba telepítenek át |
| --- | --- |

—

Olaszország/Görögország a kérelmezők és a tagállamok preferenciáinak figyelembevételével eldönti, hogy mely kérelmezőt mely tagállamba telepítenek át

↓

| 5 – | Tájékoztatás és beleegyezés |
| --- | --- |

5 –

| — | A kérelmezők mindenre kiterjedő tájékoztatást kapnak az áttelepítés helye szerinti tagállamukról |
| --- | --- |

—

A kérelmezők mindenre kiterjedő tájékoztatást kapnak az áttelepítés helye szerinti tagállamukról

| — | A kérelmezők beleegyezésüket adják ahhoz, hogy áttelepítsék őket az adott tagállamba |
| --- | --- |

—

A kérelmezők beleegyezésüket adják ahhoz, hogy áttelepítsék őket az adott tagállamba

↓

| 6 – | Átadás |
| --- | --- |

6 –

A kérelmezők átadása egy hónapon belül az áttelepítés helye szerinti tagállamnak

---

(1bis)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. június 26-i 604/2013/EU rendelete egy harmadik országbeli állampolgár vagy egy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról (HL L 180., 2013.6.29., 31. o.).

(1)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 604/2013/EU rendelete (2013. június 26.) egy harmadik országbeli állampolgár vagy egy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról (HL L 180., 2013.6.29., 31. o.).

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 516/2014/EU rendelete (2014. április 16.) a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap létrehozásáról, a 2008/381/EK tanácsi határozat módosításáról, valamint az 573/2007/EK és az 575/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozatok és a 2007/435/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 150., 2014.5.20., 168. o.).

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 516/2014/EU rendelete (2014. április 16.) a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap létrehozásáról, a 2008/381/EK tanácsi határozat módosításáról, valamint az 573/2007/EK és az 575/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozatok és a 2007/435/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 150., 2014.5.20., 168. o.).

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/33/EU irányelve (2013. június 26.) a nemzetközi védelmet kérelmezők befogadására vonatkozó szabályok megállapításáról (átdolgozás) (HL L 180., 2013.6.29., 96. o.).

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/33/EU irányelve (2013. június 26.) a nemzetközi védelmet kérelmezők befogadására vonatkozó szabályok megállapításáról (átdolgozás) (HL L 180., 2013.6.29., 96. o.).

(1 bis)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/32/EU irányelve (2013. június 26.) a nemzetközi védelem megadására és visszavonására vonatkozó közös eljárásokról (HL L 180., 2013.6.29., 60. o.).

(1 ter)  
  A Európai Unió Bíróságának a C-648/11.sz., MA és társai ügyében hozott 2013. június 6-i ítélete, ECLI:EU:C:2013:367.

(1 bis)  
  Az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal létrehozásáról szóló, 2010. május 19-i 439/2010/EU európai parlament és tanácsi rendelet (HL L 132., 2010.5.29., 11. o.).

(*1)  
  HL: kérjük, illessze be a dátumot: e határozat hatálybalépésének dátumát követő 30 hónap.

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

AZ EURÓPAI PARLAMENT NYILATKOZATA

Tekintettel arra, hogy azonnali intézkedéseket kell elfogadni a harmadik országok állampolgárainak hirtelen beáramlásával jellemzett szükséghelyzettel szembesülő tagállamok javára, az Európai Parlament elfogadta, hogy a Bizottság javaslatának megfelelően az EUMSZ 78. cikkének (3) bekezdése szolgáljon a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról szóló tanácsi határozat jogalapjaként. Az Európai Parlament mindazonáltal csak a szükséghelyzeti intézkedés tekintetében tudja jogalapként elfogadni az EUMSZ 78. cikkének (3) bekezdését, amely intézkedést a bármely jövőbeni szükséghelyzet strukturált kezelését célzó megfelelő jogalkotási javaslat fog követni. Kitart amellett, hogy a helyes jogalap az EUMSZ 78. cikkének (2) bekezdése, amely szerint rendes jogalkotási eljárás keretében kell meghatározni az annak megállapítására szolgáló intézkedéseket, hogy mely tagállam a felelős valamely nemzetközi védelem iránti kérelem elbírálásáért, mégpedig az EUMSZ 80. cikkének második mondatával összefüggésben értelmezve, amely rendelkezéseiben a 80. cikk első mondatában kinyilvánított szolidaritást juttatja érvényre. Az Európai Parlament hangsúlyozza továbbá, hogy e határozat elfogadása egyáltalán nem érinti a jövőben társjogalkotó rendelkezésére álló jogalapok körét, különös tekintettel az EUMSZ 78. cikkére, a 80. cikkel összefüggésben értelmezve. Az Európai Parlament sürgeti a Bizottságot, hogy 2015 végéig terjesszen elő a 78. cikk (2) bekezdése és a 80. cikk alapján jogalkotási javaslatot egy állandó áttelepítési rendszerről, amint azt a Bizottság a migrációra vonatkozó európai menetrendjében bejelentette. Az Európai Parlament fenntartja a jogot arra, hogy amennyiben a Bizottság nem terjeszt elő kellő időben ilyen jogalkotási javaslatot, saját kezdeményezésű jogalkotási jelentést készítsen.

---

2015. szeptember 17., csütörtök

| 22.9.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/314 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/314

---

P8_TA(2015)0324

Átmeneti intézkedések a nemzetközi védelem területén Olaszország, Görögország és Magyarország érdekében *

Az Európai Parlament 2015. szeptember 17-i jogalkotási állásfoglalása a nemzetközi védelem területén Olaszország, Görögország és Magyarország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2015)0451 – C8–0271/2015 – 2015/0209(NLE))

(Konzultáció)

(2017/C 316/44)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0451), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0451),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 78. cikkének (3) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0271/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 78. cikkének (3) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0271/2015),

| — | tekintettel a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló, 2015. szeptember 9-i álláspontjára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló, 2015. szeptember 9-i álláspontjára (1),

| — | tekintettel a rendkívüli szükséghelyzetre és arra, hogy a helyzetet további késlekedés nélkül kezelni kell; |
| --- | --- |

—

tekintettel a rendkívüli szükséghelyzetre és arra, hogy a helyzetet további késlekedés nélkül kezelni kell;

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. és 154. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. és 154. cikkére,

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát;

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 3. | kéri, hogy a Tanács újra konzultáljon a Parlamenttel, amennyiben lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

3.

kéri, hogy a Tanács újra konzultáljon a Parlamenttel, amennyiben lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 4. | tájékoztatja a Tanácsot, hogy e jóváhagyás nem érinti az általa az áthelyezési válságmechanizmus létrehozásáról, valamint az egy harmadik országbeli állampolgár vagy egy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló, 2013. június 26-i 604/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslattal kapcsolatban a későbbiekben elfogadandó álláspontot (COM(2015)0450; |
| --- | --- |

4.

tájékoztatja a Tanácsot, hogy e jóváhagyás nem érinti az általa az áthelyezési válságmechanizmus létrehozásáról, valamint az egy harmadik országbeli állampolgár vagy egy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló, 2013. június 26-i 604/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslattal kapcsolatban a későbbiekben elfogadandó álláspontot (COM(2015)0450;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az álláspontot a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az álláspontot a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0306.

---