# Europos Sąjungos C 350/2017

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 350 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 60 metai2017m. spalio 18d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 350

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

60 metai2017m. spalio 18d.

---

| Pranešimo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | II   Komunikatai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2017/C 350/01 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.8645 – Advent / Williams Lea) (
  1
  ) | 1 |
| 2017/C 350/02 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.8287 – Nordic Capital / Intrum Justitia) (
  1
  ) | 1 |

Pranešimo Nr.

Turinys

Puslapis

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2017/C 350/01

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.8645 – Advent / Williams Lea) (
  1
  )

1

1

2017/C 350/02

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.8287 – Nordic Capital / Intrum Justitia) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Taryba |
| 2017/C 350/03 | 2017 m. spalio 12 d. Tarybos sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamos Sprendimo 1999/70/EB dėl nacionalinių centrinių bankų išorės auditorių nuostatos dėl Banco de Portugal išorės auditoriaus | 2 |
| | Europos Komisija |
| 2017/C 350/04 | Euro kursas | 4 |
| 2017/C 350/05 | Komisijos aiškinamasis komunikatas dėl žemės ūkio paskirties žemės įsigijimo ir Europos Sąjungos teisės | 5 |
| | Europos maisto saugos tarnyba |
| 2017/C 350/06 | Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) veiklos srityse dirbančių organizacijų tinklas | 21 |
| | Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų institucija |
| 2017/C 350/07 | 2017 m. liepos 18 d. Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų institucijos sprendimas, registruoti Europos demokratų partiją | 22 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

2017/C 350/03

2017 m. spalio 12 d. Tarybos sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamos Sprendimo 1999/70/EB dėl nacionalinių centrinių bankų išorės auditorių nuostatos dėl Banco de Portugal išorės auditoriaus

Banco de Portugal

2

Europos Komisija

2017/C 350/04

Euro kursas

4

2017/C 350/05

Komisijos aiškinamasis komunikatas dėl žemės ūkio paskirties žemės įsigijimo ir Europos Sąjungos teisės

5

Europos maisto saugos tarnyba

2017/C 350/06

Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) veiklos srityse dirbančių organizacijų tinklas

21

Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų institucija

2017/C 350/07

2017 m. liepos 18 d. Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų institucijos sprendimas, registruoti Europos demokratų partiją

22

---

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS |
| | Europos Komisija |
| 2017/C 350/08 | Kvietimas teikti paraiškas – Europos kultūros sostinė – EAC/A01/2017 | 34 |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2017/C 350/09 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.8634 – ATP/OTPP/Copenhagen Airports) – Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 35 |

V   Nuomonės

ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS

Europos Komisija

2017/C 350/08

Kvietimas teikti paraiškas – Europos kultūros sostinė – EAC/A01/2017

34

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2017/C 350/09

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.8634 – ATP/OTPP/Copenhagen Airports) – Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

35

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 18.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 350/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 350/1

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.8645 – Advent / Williams Lea)

(Tekstas svarbus EEE)

(2017/C 350/01)

2017 m. spalio 9 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32017M8645. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32017M8645. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

| 18.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 350/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 350/1

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.8287 – Nordic Capital / Intrum Justitia)

(Tekstas svarbus EEE)

(2017/C 350/02)

2017 m. birželio 12 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu kartu su 6 straipsnio 2 dalimi. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32017M8287. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32017M8287. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

| 18.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 350/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 350/2

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2017 m. spalio 12 d.

kuriuo iš dalies keičiamos Sprendimo 1999/70/EB dėl nacionalinių centrinių bankų išorės auditorių nuostatos dėl Banco de Portugal išorės auditoriaus

(2017/C 350/03)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėtą Protokolą Nr. 4 dėl Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statuto, ypač į jo 27 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į 2017 m. rugpjūčio 24 d. Europos Centrinio Banko rekomendaciją, skirtą Europos Sąjungos Tarybai, dėl Banco de Portugal išorės auditoriaus (ECB/2017/24) (1),

kadangi:

| (1) | Europos Centrinio Banko (ECB) ir valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionalinių centrinių bankų sąskaitų auditą turi atlikti nepriklausomi išorės auditoriai, kuriuos rekomenduoja ECB valdančioji taryba ir tvirtina Europos Sąjungos Taryba; |
| --- | --- |

(1)

Europos Centrinio Banko (ECB) ir valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionalinių centrinių bankų sąskaitų auditą turi atlikti nepriklausomi išorės auditoriai, kuriuos rekomenduoja ECB valdančioji taryba ir tvirtina Europos Sąjungos Taryba;

| (2) | dabartinio Banco de Portugal išorės auditoriaus, PricewaterhouseCoopers & Associados — Sociedade de Revisores Oficiais de Contas, Lda, įgaliojimai baigėsi po 2016 finansinių metų audito. Todėl būtina paskirti Banco de Portugal išorės auditorių nuo 2017 finansinių metų; |
| --- | --- |

(2)

dabartinio Banco de Portugal išorės auditoriaus, PricewaterhouseCoopers & Associados — Sociedade de Revisores Oficiais de Contas, Lda, įgaliojimai baigėsi po 2016 finansinių metų audito. Todėl būtina paskirti Banco de Portugal išorės auditorių nuo 2017 finansinių metų;

| (3) | Banco de Portugal išorės auditoriumi 2017–2021 finansiniams metams pasirinko Deloitte & Associados — Sociedade de Revisores Oficiais de Contas S.A; |
| --- | --- |

(3)

Banco de Portugal išorės auditoriumi 2017–2021 finansiniams metams pasirinko Deloitte & Associados — Sociedade de Revisores Oficiais de Contas S.A;

| (4) | ECB valdančioji taryba rekomendavo, kad Deloitte & Associados — Sociedade de Revisores Oficiais de Contas S.A. būtų paskirta Banco de Portugal išorės auditoriumi 2017–2021 finansiniams metams; |
| --- | --- |

(4)

ECB valdančioji taryba rekomendavo, kad Deloitte & Associados — Sociedade de Revisores Oficiais de Contas S.A. būtų paskirta Banco de Portugal išorės auditoriumi 2017–2021 finansiniams metams;

| (5) | atsižvelgiant į ECB valdančiosios tarybos rekomendaciją, reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Tarybos sprendimą 1999/70/EB (2), |
| --- | --- |

(5)

atsižvelgiant į ECB valdančiosios tarybos rekomendaciją, reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Tarybos sprendimą 1999/70/EB (2),

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimo 1999/70/EB 1 straipsnio 10 dalis pakeičiama taip:

„10.   Deloitte & Associados — Sociedade de Revisores Oficiais de Contas S.A. patvirtinama Banco de Portugal išorės auditoriumi 2017–2021 finansiniams metams.“

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja pranešimo apie jį dieną.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas ECB.

Priimta Liuksemburge 2017 m. spalio 12 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

U. REINSALU

---

(1)  OL C 292, 2017 9 2, p. 1.

1

(2)  1999 m. sausio 25 d. Tarybos sprendimas 1999/70/EB dėl nacionalinių centrinių bankų išorės auditorių (OL L 22, 1999 1 29, p. 69).

2

---

Europos Komisija

| 18.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 350/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 350/4

---

Euro kursas (1)

2017 m. spalio 17 d.

(2017/C 350/04)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,1759 |
| JPY | Japonijos jena | 131,94 |
| DKK | Danijos krona | 7,4439 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,89148 |
| SEK | Švedijos krona | 9,5813 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,1504 |
| ISK | Islandijos krona | |
| NOK | Norvegijos krona | 9,3260 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 25,733 |
| HUF | Vengrijos forintas | 307,35 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,2298 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,5800 |
| TRY | Turkijos lira | 4,3051 |
| AUD | Australijos doleris | 1,4994 |
| CAD | Kanados doleris | 1,4741 |
| HKD | Honkongo doleris | 9,1811 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,6375 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,5952 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 328,14 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 15,7977 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 7,7846 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,5080 |
| IDR | Indonezijos rupija | 15 880,12 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,9664 |
| PHP | Filipinų pesas | 60,368 |
| RUB | Rusijos rublis | 67,4711 |
| THB | Tailando batas | 38,946 |
| BRL | Brazilijos realas | 3,7358 |
| MXN | Meksikos pesas | 22,4334 |
| INR | Indijos rupija | 76,4695 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,1759

JPY

Japonijos jena

131,94

DKK

Danijos krona

7,4439

GBP

Svaras sterlingas

0,89148

SEK

Švedijos krona

9,5813

CHF

Šveicarijos frankas

1,1504

ISK

Islandijos krona

NOK

Norvegijos krona

9,3260

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

25,733

HUF

Vengrijos forintas

307,35

PLN

Lenkijos zlotas

4,2298

RON

Rumunijos lėja

4,5800

TRY

Turkijos lira

4,3051

AUD

Australijos doleris

1,4994

CAD

Kanados doleris

1,4741

HKD

Honkongo doleris

9,1811

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,6375

SGD

Singapūro doleris

1,5952

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 328,14

ZAR

Pietų Afrikos randas

15,7977

CNY

Kinijos ženminbi juanis

7,7846

HRK

Kroatijos kuna

7,5080

IDR

Indonezijos rupija

15 880,12

MYR

Malaizijos ringitas

4,9664

PHP

Filipinų pesas

60,368

RUB

Rusijos rublis

67,4711

THB

Tailando batas

38,946

BRL

Brazilijos realas

3,7358

MXN

Meksikos pesas

22,4334

INR

Indijos rupija

76,4695

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

| 18.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 350/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 350/5

---

Komisijos aiškinamasis komunikatas dėl žemės ūkio paskirties žemės įsigijimo ir Europos Sąjungos teisės

(2017/C 350/05)

Kai kuriais valstybių narių įstatymais žemės ūkio paskirties žemei suteikiama apsauga. Kadangi tai ribotas ir ypatingas turtas, žemės ūkio paskirties žemės įsigijimui dažnai taikomos tam tikros sąlygos ir apribojimai. Tokiais nacionaliniais žemės įstatymais, egzistuojančiais keliose ES valstybėse narėse, siekiama įvairių tikslų – pradedant užtikrinimu, kad žemės ūkio paskirties žemė būtų naudojama pagal paskirtį, ir baigiant kelio užkirtimu žemės koncentravimui. Jų bendra savybė yra ta, kad jais siekiama išvengti pernelyg didelio spekuliavimo žeme. Į kai kurias problemas, kurioms spręsti šie teisės aktai skirti, visų pirma, į žemės koncentraciją ir spekuliaciją ja, politinėje darbotvarkėje neseniai imta kreipti daugiau dėmesio. 2017 m. balandžio 27 d. Europos Parlamentas priėmė pranešimą dėl žemės ūkio paskirties žemės koncentracijos ir ūkininkų galimybės naudotis žeme (1).

Žemės ūkio paskirties žemės įsigijimas patenka į ES teisės taikymo sritį. ES investuotojai naudojasi pagrindinėmis laisvėmis, visų pirma laisvu kapitalo judėjimu ir įsisteigimo laisve. Šios laisvės yra neatsiejamos vidaus rinkos, kurioje prekės, asmenys, paslaugos ir kapitalas gali laisvai judėti, dalys. Vidaus rinka taip pat apima žemės ūkį (2). Komisija neseniai pabrėžė, kad bendra žemės ūkio politika (BŽŪP) siekiama prisidėti prie dešimties Komisijos prioritetų, tarp kurių yra ir stipresnė ir teisingesnė vidaus rinka (3). Tuo pat metu ES teisėje pripažįstamas ypatingas žemės ūkio paskirties žemės pobūdis. Sutartimis sudaromos sąlygos apriboti užsienio investicijas į žemės ūkio paskirties žemę, jei apribojimai yra proporcingi siekiant apsaugoti teisėtus viešuosius interesus, pavyzdžiui, užkirsti kelią pernelyg dideliam spekuliavimui žeme, išsaugoti žemės ūkio bendruomenes arba išlaikyti ir plėtoti perspektyvų žemės ūkį. Tai aiškiai matyti iš Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) praktikos. Skirtingai nuo kitų Sutartyje įtvirtintų pagrindinių laisvių, laisvas kapitalo judėjimas – su Europos Sąjungos Teisingumo Teismo nustatytais galimais pagrįstais apribojimais – taikomas ir trečiųjų šalių investuotojams. Taigi šis aiškinamasis komunikatas apima tiek atvejus, kai žemės ūkio paskirties žemę įsigyja ES vidaus investuotojai, tiek atvejus, kai ją įsigyja ne ES investuotojai.

Šiame Komisijos aiškinamajame komunikate kalbama apie užsienio (4) investicijų į žemės ūkio paskirties žemę privalumus ir sunkumus (1). Jame toliau apibrėžiama taikytina ES teisė (2) ir susijusi ES Teisingumo Teismo praktika (3). Galiausiai, komunikate pateikiama keletas bendro pobūdžio išvadų iš teismų praktikos apie tai, kaip apsaugoti teisėtus viešuosius interesus pagal ES teisę (4). Komunikato tikslas – suteikti informacijos diskusijai dėl užsienio investicijų į žemės ūkio paskirties žemę, padėti valstybėms narėms, šiuo metu pritaikančioms savo teisės aktus ar tą norinčioms daryti vėliau, bei padėti skatinti platesnę geriausios praktikos šioje sudėtingoje srityje sklaidą. Be to, komunikatu reaguojama į Europos Parlamento prašymą paskelbti gaires, kaip reguliuoti žemės ūkio paskirties žemės rinkas taip, kad toks reguliavimas atitiktų Sąjungos teisę (5).

1.   Žemės ūkio paskirties žemės įsigijimas ES

a)   Poreikis reguliuoti žemės ūkio paskirties žemės rinkas

Žemės ūkio paskirties žemė yra ypatingas turtas. 2012 m. Jungtinės Tautos paragino valstybes užtikrinti atsakingą naudojimosi žeme valdymą. Todėl Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacija (FAO) paskelbė „Neprivalomas atsakingo žemės, žuvininkystės ir miškų išteklių valdymo gaires“ (6). Gairėse pabrėžiama didelė žemės svarba „siekiant užtikrinti žmogaus teises, apsirūpinimo maistu saugumą, skurdo mažinimą, tvarų pragyvenimą, socialinį stabilumą, apgyvendinimo saugumą, kaimo plėtrą ir socialinį bei ekonominį augimą“ (7). Beveik pusę ES teritorijos užimančią žemės ūkio paskirties žemę dažnai siekiama naudoti ne žemės paskirties reikmėms, o kai kuriais laikotarpiais ji pereikvojama dėl padidėjusios maisto, energijos ir biomasės paklausos. Kasmet Europoje dėl miestų plėtros ir transporto infrastruktūros prarandamas didesnis nei Berlyno miestas dirvožemio plotas (8).

Kai kuriose nacionalinėse konstitucijose (9) ir daugelio valstybių narių žemės įstatymuose numatyta ypatinga žemės ūkio paskirties žemės apsauga. Pastaruoju metu žemės ūkio paskirties žemės apsaugos klausimas yra ypač pastebimas kai kurių valstybių politinėse darbotvarkėse. Po 2013 m., ir ypač pasibaigus stojimo sutartyse numatytiems pereinamiesiems laikotarpiams (10), siekdamos išvengti nepageidaujamų pokyčių savo žemės rinkose Vengrija, Slovakija, Latvija, Lietuva, Bulgarija, Rumunija ir Lenkija priėmė žemės įstatymus.

Šiuo metu poreikis reguliuoti žemės ūkio rinkas tose valstybėse, kuriose pastaraisiais metais buvo atliktos visapusiškos reformos, gali būti ypač skubus (11). Kai kuriose valstybėse narėse jau įvyko arba dar vyksta valstybei priklausančios žemės grąžinimas ir privatizavimas (12). Be to, žemės ūkio paskirties žemės kainos tose valstybėse narėse vis dar yra mažos, palyginti su kainomis kitose valstybėse narėse (žr. 1 pav. priede), nepaisant kainų kilimo per pastaruosius dešimt metų (žr. 2 pav. priede) (13). Atsižvelgdami į tai, ūkininkai pareiškė susirūpinimą dėl galimo kitų investuotojų susidomėjimo žemės ūkio paskirties žeme.

Žemės pardavimo taisyklėmis paprastai siekiama išsaugoti turtui būdingas žemės ūkio savybes, tinkamą žemės dirbimą, esamų ūkių gyvybingumą ir nustatomos apsaugos priemonės, kuriomis užkertamas kelias spekuliacijoms žeme. Šiuo tikslu tokiose taisyklėse dažnai numatoma, kad žemės pardavimui reikalingas administracinis leidimas, jais kompetentingos institucijos ar įstaigos įgaliojamos prieštarauti pardavimui, jei sandoris nesutampa su taisyklėmis numatytais tikslais. Taip gali dažnai būti tada, kai ketinama parduoti žemę ne ūkininkui, o vietos ūkininkas, kuriam reikia žemės, ta žeme domisi. Kompetentingos institucijos taip pat gali įsikišti, jeigu mano, kad pardavimo kaina yra neproporcinga žemės vertei. Kai kurios žemės pardavimą reglamentuojančios taisyklės suteikia pirmenybę valdžios institucijoms ar įstaigoms, kad jos galėtų perparduoti žemę kitam pirkėjui arba ją išnuomoti pagal galiojančią žemės ūkio politiką. Kitas reguliavimo būdas siekiant spręsti vietos žemės stambinimą – suteikti pirmumo teises tam tikrų kategorijų suinteresuotosioms šalims, pavyzdžiui, šalia parduodamo žemės sklypo esančių žemės sklypų nuomininkams ar savininkams (14).

b)   Užsienio investicijos, nors ir auga, vis dar yra nedidelės

Pastebima, kad užsienio investicijų į žemės ūkio paskirties žemę Europoje apimtis ribota. Ypač ES-15 šalyse (15) užsienio investicijos į žemės ūkio paskirties žemę tebėra išimtiniai atvejai (16). Užsienio investuotojų interesai labiau orientuoti į Vidurio ir Rytų Europos šalis, kuriose po 1989 m. įvyko pastebimas žemės ūkio perėjimas nuo valstybės ūkių ar kooperatyvų prie privataus ūkininkavimo rinkos ekonomikos sąlygomis.

Patikimų duomenų apie užsienio investicijas konkrečiai į žemės ūkio paskirties žemę gauti sunku. Informacija, Komisijos surinkta naudojantis Land Matrix duomenų baze (17), rodo, kad, pavyzdžiui, nuo 2004 m. užsienio investuotojai įsigijo teises naudoti arba valdyti apie 68 000 ha Bulgarijoje, 8 000 ha Lietuvoje ir 84 000 ha Rumunijoje. Šis apytiksliai apskaičiuotas įsigytas plotas sudaro 1,3 % visos ariamosios žemės Bulgarijoje, 2,3 % Lietuvoje ir 0,4 % Rumunijoje (18). Padėtis ne itin skiriasi ir kitose Vidurio ir Rytų Europos šalyse. Sprendžiant iš visos prieinamos Vengrijos ir Lenkijos oficialios statistikos arba iš tyrimų, apimančių Slovakiją ir Latviją, matyti, kad užsieniečiai yra įsigiję arba kontroliuoja maždaug 1 % naudojamos ariamosios žemės (19).

Tačiau užsienio investuotojų susidomėjimas žemės ūkio paskirties žeme, atrodo, auga. Panašu, kad pasaulinė finansų krizė visų pirma turėjo poveikį investicijoms į žemės ūkio paskirties žemę. Ieškodami alternatyvų per finansų rinkų suirutę, finansų investuotojai savo kapitalą dėjo į žemės ūkio paskirties žemę (20). Tuo pačiu laikotarpiu apsirūpinimo maistu saugumo problemos, taip pat biokuro ir biodujų programos turėjo įtakos didinant investuotojų susidomėjimą (21).

c)   Žemės ūkio paskirties žemės įsigijimo klausimas politinėje darbotvarkėje

Nerimas dėl užsienio investicijų į žemės ūkio paskirties žemę nėra naujas dalykas. Tačiau pastaruoju metu padidėjusios investicijos į šią sritį kai kuriose valstybėse narėse susirūpinimą dar padidino. Pirma, užsienio investuotojai kartais traktuojami kaip išstumiantys vietos ūkininkus. Antra (neseniai), susirūpinta, kad mažėjantys dirbamos žemės plotai tapo lengviau prieinami spekuliantams arba nesąžiningiems investuotojams. Buvo išreikštas susirūpinimas dėl didėjančios žemės koncentracijos ir spekuliacijos ja bei neigiamo šios tendencijos poveikio apsirūpinimo maistu saugumui, užimtumui, aplinkai, dirvožemio kokybei ir kaimo plėtrai (22). Kai kurie kritikai abejoja galimybės užsieniečiams įsigyti žemės ES nauda ir teigia, kad didelės apimties tarptautiniai investiciniai fondai ir bendrovės atima iš smulkių ir neturtingų ūkininkų žemės išteklius ir žlugdo kaimo plėtrą (23).

Šiais susirūpinimą keliančiais klausimais buvo domimasi ir Europos institucijose. 2015 m. sausio 21 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) priėmė nuomonę „Žemės ūkio paskirties žemės supirkinėjimas – įspėjimas Europai ir grėsmė šeimų ūkiams“ (24). Joje laisvo kapitalo judėjimas įvardytas kaip žemės įsigijimo variklis, o pats įsigijimas laikomas žemės supirkinėjimu.

Europos Parlamentas taip pat domisi šia tema. Jis paprašė atlikti tyrimą dėl žemės ūkio paskirties žemės supirkinėjimo masto ES, kuris paskelbtas 2015 m. gegužės mėn (25). 2017 m. balandžio 27 d. Europos Parlamentas priėmė pranešimą „Žemės ūkio paskirties žemės Europos Sąjungoje koncentracijos padėtis. Kaip padėti ūkininkams įgyti galimybę naudotis žeme“ (26). Ataskaitoje atkreipiamas dėmesys į žemės ūkio paskirties žemės koncentracijos kelių žemės ūkio ir ne žemės ūkio įmonių rankose laipsnį ir šios tendencijos padarinius, pvz., apsunkintas galimybes ūkininkams įsigyti žemės ūkio paskirties žemės (ypač smulkiesiems ūkininkams ir šeimos ūkiams). Todėl Parlamentas ragina geriau stebėti pokyčius žemės pardavimo rinkose. Visų pirma, jis ragina Komisiją stebėti visas atitinkamas politikos sritis – žemės ūkio, finansų ir investicijų, ir įvertinti, „ar kokios nors srities politikos priemonėmis Europos Sąjungoje skatinama arba stabdoma žemės ūkio paskirties žemės koncentracija“. Be to, Parlamentas ragina Komisiją paskelbti „aiškų ir išsamų kriterijų rinkinį“ ir „aiškiai informuoti valstybes nares, kokiomis priemonėmis (...) galima naudotis reguliuojant žemės rinką“ pagal Sąjungos teisę.

Atsižvelgiant į platesnę politikos darbotvarkę, kitos politikos kryptys suvokiamas kaip galimi įtaką darantys veiksniai. Atsakymai, susiję su neseniai įvykusiomis viešomis konsultacijomis dėl BŽŪP supaprastinimo ir modernizavimo, atskleidė keletą klausimų, kurie ūkininkams kelia didelį susirūpinimą, įskaitant administracinius reikalavimus, žemės nuosavybės teisių reglamentavimo nuostatas ir, visų pirma, dideles žemės ūkio paskirties žemės kainas kai kuriose valstybėse narėse. Be to, anksčiau buvo išreikštas susirūpinimas dėl skirtingų tiesioginių išmokų lygių valstybėse narėse, dėl kurių gali būti ne visada užtikrinamos vienodos galimybės naudotis žemės ūkio paskirties žeme sąlygos. Tiesioginių išmokų skirtumo problemą imtasi spręsti paskutinėje 2014–2020 m. daugiametėje finansinėje programoje (DFP) naudojant vadinamąją tiesioginių išmokų išorės konvergenciją, tačiau šį klausimą gali tekti vėl iškelti.

Be to, įsigyjant žemės ūkio paskirties žemės, gali būti aktualios kitos ES priemonės, kaip antai neseniai įsigaliojusi Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849 (27). Direktyva siekiama didinti informacijos apie tikruosius bendrovių ir fondų savininkus skaidrumą, kuris taip pat galėtų sušvelninti rūpimas problemas, kurias šiuo metu kai kuriose šalyse siekiama mažinti ribojant žemės ūkio paskirties žemės įsigijimą, nes valdžios institucijos baiminasi, kad akcijų perleidimu tarp juridinių asmenų, kuriems priklauso žemės ūkio paskirties žemė, gali būti naudojamasi siekiant apeiti įgijėjams privalomas vykdyti sąlygas. Neseniai pateiktu Komisijos pasiūlymu iš dalies pakeisti šią direktyvą bus toliau didinamas skaidrumas.

Galiausiai, kalbant apie trečiųjų šalių investuotojus, neseniai pateiktu Komisijos pasiūlymu dėl tiesioginių užsienio investicijų stebėjimo sistemos siekiama suteikti teisinį tikrumą valstybėms narėms, kuriose veikia trečiųjų šalių tiesioginių investicijų stebėjimo sistemų mechanizmai, ir valstybėms narėms, kurios nori tokius mechanizmus sukurti, atsižvelgiant į išimtinę Sąjungos kompetenciją bendros prekybos politikos, apimančios tiesiogines užsienio investicijas, srityje (28). Pasiūlyme nustatoma valstybėms narėms, ir tam tikrais atvejais Komisijai skirta tiesioginių trečiųjų šalių investicijų Europos Sąjungoje peržiūros sistema, leidžianti valstybėms narėms atsižvelgti į savo konkrečias situacijas ir nacionalines aplinkybes siekiant apsaugoti svarbius interesus dėl priežasčių, susijusių su viešąja tvarka ar saugumu. Naujosios taisyklės suteikia galimybę valstybėms narėms priimti ar išlaikyti tinkamus tiesioginių užsienio investicijų peržiūros mechanizmus, su sąlyga, kad įvykdytos tam tikros reglamente nustatytos sąlygos (29).

d)   Užsienio investicijų nauda tinkamai reguliuojamose žemės rinkose

Moksliniuose tyrimuose Maisto ir žemės ūkio organizacija daro išvadą, kad pasaulyje užsienio investicijos yra naudingos nacionalinėms ekonomikoms, vietos bendruomenėms ir žemės ūkio sektoriui, jei nacionalinės institucijos ir taisyklės suteikia tinkamas paskatas visiems rinkos dalyviams (30). Europoje užsienio investicijos taip pat yra svarbus labai reikalingo kapitalo, technologijų ir žinių šaltinis, jos padėjo pagerinti žemės ūkio produktyvumą ir produktų kokybę (31).

Laisvas kapitalo judėjimas yra labai svarbus didinant tarpvalstybines investicijas ir vietos įmonių galimybes gauti finansavimą. Verta atkreipti dėmesį į tai, kad ūkiams dažnai yra sunku rasti finansavimą būtinoms investicijoms. Kaip ir kitos mažos įmonės, mažos žemės ūkio įmonės susiduria su kreditavimo suvaržymais ir yra požymių, kad žemės ūkiui daugelyje šalių trūksta kapitalo (32).

Užsienio investicijų nauda įrodyta įvairiais Komisijos užsakytais tyrimais, kuriuos atliekant buvo peržiūrimi pereinamieji laikotarpiai (33), taip pat išorės tyrimais (34). Tiek, kiek užsienio investicijos buvo leidžiamos (pvz., žemės nuoma, įmonių kūrimas, juridiniai asmenys ar investicijos į maisto pramonę), įrodyta, kad jos skatino žemės ūkio sektoriaus našumą (35). Todėl atrodo teisinga teigti, kad užsienio investicijos gali suteikti pridėtinės vertės nepakankamai panaudojamai žemei, o apleista žemė dėl jų gali vėl tapti dirbama. Tokios investicijos gali pagerinti ūkininkų galimybes patekti į rinką ir žemės ūkio sektoriaus darbuotojų darbo sąlygas. Galiausiai, užsienio investicijos gali padidinti žemės ūkio produktų eksporto potencialą.

e)   Komisijos teisiniai veiksmai dėl naujausių žemės įstatymų kai kuriose valstybėse narėse

Pastarojo meto teisės aktų pakeitimai Vengrijoje, Slovakijoje, Latvijoje, Lietuvoje, Bulgarijoje ir Rumunijoje sutampa su pereinamųjų laikotarpių, per kuriuos Stojimo sutartyse šioms šalims buvo leidžiama apriboti ES investuotojų galimybes įsigyti žemės ūkio paskirties žemės, pabaiga.

Naujuose įstatymuose panaikinti Stojimo sutartyse nurodyti apribojimai. Tuo pat metu jais nustatyti kai kurie apribojimai, kurių tikslas, kaip yra skelbiama, – pažaboti žemės koncentravimą ir spekuliacijas ja, išsaugoti gerą ir veiksmingą žemės ūkio paskirties žemės naudojimą žemės ūkio reikmėms, išsaugoti kaimo gyventojus, spręsti žemės sklypų išskaidymo problemą ar remti gyvybingus, vidutinio dydžio ūkius. Tuo tikslu minimuose įstatymuose numatyta, kad įsigyjant žemę turi būti įvykdytos tam tikros sąlygos. Tarp tokių sąlygų – išankstinis administracinis aprobavimas ir ypač tam tikri reikalavimai, pvz., kad žemės ūkio paskirties žemės įgijėjas žemę dirbtų pats, turėtų ūkininkavimo įgūdžių ir gyventų ar verslo veiklą vykdytų toje šalyje. Be to, naujuose įstatymuose teikiama pirmenybė tam tikrų kategorijų įgijėjams (pavyzdžiui, nuomininkams, kaimynystės ūkininkams ar vietos gyventojams) arba uždraudžiama žemę parduoti juridiniams asmenims.

Komisija pripažįsta prieš tai išvardytų tikslų, kaip tokių, pagrįstumą. Vis dėlto, išnagrinėjus naujus įstatymus, buvo susirūpinta, kad kai kurios jų nuostatos pažeidžia pagrindinius ES principus – būtent, laisvą kapitalo judėjimą. Visų pirma, Komisijos nuomone, jais diskriminuojami, ne formaliai, o turint omenyje jų praktinį poveikį, kitų ES šalių piliečiai arba įvedami kiti neproporcingi apribojimai, kurie galėtų daryti neigiamą poveikį investicijoms. Dėl šios priežasties 2015 m. Komisija pradėjo pažeidimų nagrinėjimo procedūras prieš Bulgariją, Vengriją, Lietuvą, Latviją ir Slovakiją (36). Atsižvelgiant į tai, kad nė viena iš šių šalių išsklaidyti abejonių negalėjo, 2016 m. gegužės 26 d. Komisija procedūras perkėlė į antrąjį ir paskutinįjį etapą prieš galimą kreipimąsi į Europos Sąjungos Teisingumo Teismą (37).

2.   Taikytina ES teisė

Antrinės Europos teisės aktų, kuriais būtų reglamentuojamas žemės ūkio paskirties žemės įsigijimas, nėra. Valstybės narės savo žemės rinkas reglamentuoja remdamosi savo jurisdikcija ir nuožiūra. Vis dėlto, tai darydamos jos turi laikytis pagrindinių Sutarties principų, pirmiausia pagrindinių laisvių ir nediskriminavimo dėl pilietybės principų.

a)   Laisvas kapitalo judėjimas ir įsisteigimo laisvė

Teisei įsigyti, eksploatuoti ir perleisti žemės ūkio paskirties žemę taikomi laisvo kapitalo judėjimo principai, išdėstyti 63 ir paskesniuose Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) straipsniuose (38). Šios Sutarties nuostatos suteikia įgyvendinamas teises ir investuotojui, ir investicijų gavėjui. Paprastai draudžiami visi kapitalo judėjimo tarp valstybių narių, taip pat tarp valstybių narių ir trečiųjų šalių, apribojimai. Europos Sąjungos Teisingumo Teismas išaiškino, kad „apribojimas“ reiškia visas priemones, galinčias apriboti investicijas ar galinčias joms kliudyti, nuo jų atgrasyti ar naudojimąsi jomis padaryti mažiau patrauklų (39).

Kai investicijos į žemės ūkio paskirties žemę naudojamos žemės ūkio verslo veiklai, joms taip pat gali būti taikomas įsisteigimo laisvės principas: SESV 49 straipsniu uždraudžiami visi vienos valstybės narės nacionalinių subjektų (juridinių ar fizinių asmenų) įsisteigimo kitos valstybės narės teritorijoje siekiant savarankiškai vykdyti ekonominę veiklą, pvz., ūkininkavimą, apribojimai.

Esminis elementas, būdingas visoms pagrindinėms laisvėms, yra nediskriminavimo dėl pilietybės principas. Juo draudžiama tiesioginė ir netiesioginė (paslėptos formos) diskriminacija. Pastaroji reiškia su pagrindinėmis laisvėmis susijusias nacionalines nuostatas, kuriomis nėra aiškiai diskriminuojama dėl pilietybės, bet faktiškai gaunamas lygiavertis rezultatas.

SESV 345 straipsnyje nustatyta, kad „Sutartys jokiu būdu nepažeidžia valstybių narių normų, reglamentuojančių nuosavybės sistemą“. Nacionalinės taisyklės, kuriomis reglamentuojamas žemės ūkio paskirties nekilnojamojo turto įsigijimas ar naudojimas, su nuosavybės teisėmis yra susijusios, tačiau SESV 345 straipsniu neužkertamas kelias taikyti pagrindines laisves ar kitus pagrindinius Sutarties principus. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo nusistovėjusioje teismų praktikoje platus SESV 345 straipsnio aiškinimas atmestas. Pavyzdžiui, Konle sprendime dėl nekilnojamojo turto įsigijimo Teisingumo Teismas pateikė patikslinimų dėl to straipsnio, kuris tuomet buvo 222 straipsnis: „(...) nors turto nuosavybės sistema ir toliau priklauso kiekvienos valstybės narės kompetencijai pagal Sutarties 222 straipsnį, ta nuostata nėra leidžiama tokiai sistemai netaikyti pagrindinių Sutarties taisyklių“ (40). Todėl SESV 345 straipsniu išsaugoma valstybių narių kompetencija priimti sprendimus dėl turto nuosavybės sistemos, tačiau tik laikantis ES teisės aktų reikalavimų.

b)   Pagrindinių laisvių apribojimai ir galimi pateisinimai

Apskritai, nacionalines priemones, kuriomis gali būti trukdoma naudotis pagrindinėmis laisvėmis, gali būti leidžiama taikyti tik tuo atveju, jeigu yra įvykdytos kelios sąlygos: priemonės nėra diskriminacinės, pateisinamos viršesniu viešuoju interesu, tinkamos siekiamam tikslui įgyvendinti, neviršija to, kas būtina tokiam tikslui pasiekti, ir negali būti pakeistos kitomis, mažiau varžančiomis priemonėmis (proporcingumo principas, išsamiau žr. toliau 3b punkte). Be to, nacionalinės priemonės turi atitikti kitus bendruosius ES teisės principus, pavyzdžiui, teisinio tikrumo principą.

Kalbant konkrečiai apie laisvą kapitalo judėjimą, SESV 65 straipsnyje nustatyta, kad ši laisvė nepažeidžia tam tikrų valstybių narių teisių. Tai apima teisę taikyti specialias nacionalines mokesčių nuostatas, imtis atsargumo ir priežiūros priemonių, ypač apmokestinimo ir riziką ribojančios finansų įstaigų priežiūros srityse. Be to, bendresne reikšme pagal SESV 65 straipsnio 1 dalies b punktą valstybėms narėms paliekama teisė „imtis priemonių, pateisinamų viešosios tvarkos ar visuomenės saugumo požiūriu“.

Kalbant apie kapitalo judėjimą iš trečiųjų šalių ir į jas, taikomi įvairūs argumentai. Teisingumo Teismas pabrėžė, kad kapitalo judėjimas į trečiąsias šalis ar iš jų „vyksta teisiniame kontekste, kuris skiriasi nuo kapitalo judėjimo Sąjungos viduje teisinio konteksto“. Todėl, jei taikomi su trečiosiomis šalimis susiję apribojimai, remiantis Sutartimi gali būti priimtini papildomi pateisinimai (41). Pateisinimus galima aiškinti ir plačiau (42). Be to, ir praktikoje dar svarbiau, kad bet kokie apribojimai, galioję iki kapitalo judėjimo liberalizavimo, lieka galioti pagal 64 straipsnio 1 dalį. Atitinkama data visoms valstybėms narėms yra 1993 m. gruodžio 31 d., išskyrus Bulgariją, Estiją, Vengriją (1999 m. gruodžio 31 d.) ir Kroatiją (2002 m. gruodžio 31 d.). Tai reiškia, kad iki tų datų nustatyti apribojimai, turintys įtakos trečiųjų šalių piliečiams, negali būti ginčijami remiantis laisvo kapitalo judėjimo principu pagal Sutartį.

c)   Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija (CFR)

Galiausiai, įgyjant, naudojant ar perleidžiant žemės ūkio paskirties žemę, gali būti panaudotos kitos ES teisės nuostatos, pavyzdžiui, teisė į nuosavybę (Pagrindinių teisių chartijos 17 straipsnis), laisvė rinktis profesiją (Pagrindinių teisių chartijos 15 straipsnis) ir laisvė užsiimti verslu, įskaitant sutarties laisvę (Pagrindinių teisių chartijos 16 straipsnis).

d)   Teisinio tikrumo principas

Be to, būtina laikytis teisinio tikrumo ir teisėtų lūkesčių principų. Šie principai visų pirma reikalauja, kad teisės aktai, privatiems asmenims sukeliantys nepalankių pasekmių, būtų aiškūs ir tikslūs ir kad tie, kuriems jie bus taikomi, galėtų tą taikymą numatyti (43). Teisė remtis teisėtų lūkesčių apsaugos principu taikoma kiekvienam asmeniui, esančiam tokioje padėtyje, kai viešosios valdžios institucija sukėlė jam pagristų lūkesčių (44). Galiausiai, turi būti užtikrinamos pagrindinės teisės.

3.   Europos Sąjungos Teisingumo Teismo požiūris į žemės ūkio paskirties žemę

Kai kurie nacionaliniai įstatymai, kuriais ribojamas laisvas kapitalo judėjimas, buvo apskųsti nacionaliniuose teismuose, kurie kreipėsi į Europos Sąjungos Teisingumo Teismą dėl teisingo ES teisės aktų aiškinimo. Taigi, Teisingumo Teismas jau turėjo galimybę prejudiciniuose sprendimuose išdėstyti, koks yra ES teisės poveikis tarpvalstybinėms investicijoms į žemės ūkio paskirties žemę.

a)   Žemės ūkio politikos tikslai, galintys pateisinti pagrindinių laisvių apribojimus

Europos Sąjungos Teisingumo Teismas pripažino, kad žemės ūkio paskirties žemė yra specifinio pobūdžio objektas. Sprendimuose dėl žemės ūkio paskirties nekilnojamojo turto įsigijimo Teismas pripažino kelis viešosios politikos tikslus, kuriais iš principo galima pateisinti investicijų į žemės ūkio paskirties žemę apribojimus:

| — | išplėsti žemės valdas, kad jomis būtų galima naudotis ekonominiais pagrindais, užkirsti kelią spekuliacijoms žeme (45), |
| --- | --- |

—

išplėsti žemės valdas, kad jomis būtų galima naudotis ekonominiais pagrindais, užkirsti kelią spekuliacijoms žeme (45),

| — | išsaugoti žemės ūkio bendruomenes, išlaikyti žemės nuosavybės paskirstymą, suteikiantį galimybę plėtoti perspektyvius ūkius ir valdyti žaliąsias erdves ir kaimo vietoves, skatinti racionalų turimos žemės naudojimą kovojant su žemės pereikvojimu, užkirsti kelią gaivalinėms nelaimėms ir palaikyti bei plėtoti gyvybingą žemės ūkį socialiniais ir žemės planavimo sumetimais (tai reiškia, kad žemės ūkio reikmėms skirta žemė turi būti naudojama būtent toms reikmėms ir tas naudojimas turi būti tęsiamas tinkamomis sąlygomis) (46), |
| --- | --- |

—

išsaugoti žemės ūkio bendruomenes, išlaikyti žemės nuosavybės paskirstymą, suteikiantį galimybę plėtoti perspektyvius ūkius ir valdyti žaliąsias erdves ir kaimo vietoves, skatinti racionalų turimos žemės naudojimą kovojant su žemės pereikvojimu, užkirsti kelią gaivalinėms nelaimėms ir palaikyti bei plėtoti gyvybingą žemės ūkį socialiniais ir žemės planavimo sumetimais (tai reiškia, kad žemės ūkio reikmėms skirta žemė turi būti naudojama būtent toms reikmėms ir tas naudojimas turi būti tęsiamas tinkamomis sąlygomis) (46),

| — | išlaikyti tradicinį ūkininkavimo būdą žemės ūkio paskirties žemėje, kai ją valdo savininkas, ir užtikrinti, kad žemės ūkio valdas užima ir tvarko daugiausia savininkai, išsaugoti nuolatinę žemės ūkio bendruomenę ir skatinti racionalų turimos žemės naudojimą kovojant su spaudimu žemės rinkoje (47), |
| --- | --- |

—

išlaikyti tradicinį ūkininkavimo būdą žemės ūkio paskirties žemėje, kai ją valdo savininkas, ir užtikrinti, kad žemės ūkio valdas užima ir tvarko daugiausia savininkai, išsaugoti nuolatinę žemės ūkio bendruomenę ir skatinti racionalų turimos žemės naudojimą kovojant su spaudimu žemės rinkoje (47),

| — | miestų ir kaimų planavimo ar regioninio planavimo tikslais ir atsižvelgiant į bendrąjį interesą išlaikyti pastovų gyventojų skaičių ir nepriklausomą ekonominę veiklą turizmo sektoriuje tam tikruose regionuose (48), |
| --- | --- |

—

miestų ir kaimų planavimo ar regioninio planavimo tikslais ir atsižvelgiant į bendrąjį interesą išlaikyti pastovų gyventojų skaičių ir nepriklausomą ekonominę veiklą turizmo sektoriuje tam tikruose regionuose (48),

| — | išsaugoti nacionalines teritorijas vietovėse, kurios laikomos karinės svarbos vietovėmis, ir saugoti karinius interesus nuo realaus, konkretaus ir rimto pavojaus juos pažeisti (49). |
| --- | --- |

—

išsaugoti nacionalines teritorijas vietovėse, kurios laikomos karinės svarbos vietovėmis, ir saugoti karinius interesus nuo realaus, konkretaus ir rimto pavojaus juos pažeisti (49).

Teisingumo Teismas kelis kartus pabrėžė, kad tokie tikslai yra suderinami su bendros žemės ūkio politikos tikslais, numatytais SESV 39 straipsnyje. Šia nuostata siekiama, be kita ko, užtikrinti deramą žemės ūkio bendruomenės gyvenimo lygį atsižvelgiant į žemės ūkio veiklos savitumą (pvz., socialinę struktūrą, struktūrinius bei gamtinius įvairių žemės ūkio regionų skirtumus). Svarbu atkreipti dėmesį į tai, kad Europos Sąjungos Teisingumo Teismas savo praktiką sukaupė remdamasis kiekvienu konkrečiu atveju ir visada sprendė apie priemones atsižvelgdamas į konkrečias kiekvieno atvejo aplinkybes. Remiantis nusistovėjusia teismo praktika, pagrindinių laisvių išimtys turi būti aiškinamos siaurai. Bet kuriuo atveju, vien tik ekonominiais tikslais pagrindinių laisvių išimčių pateisinti negalima.

b)   Atitikimas proporcingumo principui

Nors Teisingumo Teismas šioje srityje keletą politikos tikslų patvirtino esant teisėtais, jis nuodugniai nagrinėja nacionalinių priemonių, ribojančių pagrindines laisves, proporcingumo aspektą. Vertinant proporcingumą, turėtų būti atsižvelgiama į visas faktines ir teisines bylos aplinkybes, tiek pardavėjų ir galimų pirkėjų naudojimosi pagrindinėmis laisvėmis, tiek ginamo viešojo intereso atžvilgiu. Pagal proporcingumo principą reikalaujama, kad ribojančios nuostatos būtų tinkamos numatytam tikslui pasiekti, įskaitant tai, kad jos turi nuosekliai ir sistemingai padėti siekti teisėto viešojo tikslo (50). Jomis taip pat neturi būti viršijama to, kas būtina siekiant viešojo intereso. Be to, ribojamosios priemonės nėra proporcingos, jei ginti atitinkamą viešąjį interesą galima taikant alternatyvias priemones, kurios mažiau riboja laisvą kapitalo judėjimą ar įsisteigimo laisvę (51).

Nacionalinės valdžios institucijos turi įrodyti, kad jų teisės aktai atitinka proporcingumo principą. Tai reiškia, kad teisės aktai turi būti tinkami ir būtini, norint pasiekti skelbiamą tikslą, ir kad to tikslo turi būti neįmanoma pasiekti draudimais arba apribojimais, kurie yra mažesnės apimties arba kurie mažiau trikdo prekybą Europos Sąjungoje (52). Šiuo atžvilgiu priežastys, kuriomis valstybė narė gali remtis kaip pateisinimu, turi būti pagrįstos atitinkamais įrodymais ar ribojamosios priemonės tinkamumo ir proporcingumo analize (53).

4.   Išvados dėl žemės ūkio paskirties žemės įsigijimo reglamentavimo

Šiame aiškinamajame komunikate Komisija nurodė įvairius žemės ūkio paskirties žemės reglamentavimo poreikius ir formas. Daugelis jų egzistuoja jau daugelį metų, kiti yra naujesni. Šiame paskutiniame skyriuje aptariami kai kurie aspektai, susiję su žemės rinkas reglamentuojančiais įstatymais, į kuriuos reikia atkreipti ypatingą dėmesį. Čia daroma keletas išvadų iš teismų praktikos, kurios valstybėms narėms būtų kaip rekomendacijos, kaip reguliuoti žemės ūkio paskirties žemės rinkas laikantis ES teisės ir išlaikant poreikio pritraukti kapitalą kaimo vietovėse ir teisėtų politikos tikslų siekimo pusiausvyrą.

a)   Išankstinis leidimas

Iš teismų praktikos matyti, kad išankstinio administracinio aprobavimo reikalavimas, taikomas perleidžiant žemės ūkio paskirties žemę, riboja laisvą kapitalo judėjimą, tačiau tam tikromis aplinkybėmis pagal ES teisę gali būti pateisinamas. Europos Sąjungos Teisingumo Teismas yra pripažinęs, kad jokia priežiūra, vykdoma po to, kai žemės ūkio paskirties žemė jau perleista, neužkirs kelio perleidimui, kuris prieštarauja siekiamam žemės ūkio tikslui. Alternatyvos išankstinio leidimo sistemoms teisinio tikrumo dėl žemės sklypo pirkimo sandorio gali suteikti mažiau. Pavyzdžiui, veiksmai, kurių imamasi po perleidimo, pvz., perleidimo panaikinimas, pažeistų teisinį tikrumą, kuris yra labai svarbus bet kokiai žemės perleidimo sistemai (54). Tuo remiantis, tam tikromis aplinkybėmis galėtų būti priimtinos sistemos, pagal kurias reikalingas išankstinis leidimas.

Visų pirma, Europos Sąjungos Teisingumo Teismas taip pat pabrėžė, kad išankstinio leidimo sistema neturi suteikti įgaliojimų veikti savo nuožiūra, kurie galėtų lemti savavališkus kompetentingų institucijų veiksmus ir sprendimus. Ja negalima, Teisingumo Teismo žodžiais tariant, „pateisinti nacionalinių valdžios institucijų diskrecijos, dėl kurios Bendrijos nuostatos, (...), prarastų savo veiksmingumą“. Todėl, kad tokia sistema būtų suderinama su ES teise, „ji turi būti pagrįsta objektyviais, nediskriminuojančiais ir iš anksto žinomais kriterijais, užtikrinančiais, kad taip bus pakankamai apribota nacionalinės valdžios institucijų diskrecija.“ (55) Kriterijai turi būti tikslūs (56). Be to, visi suinteresuotieji asmenys turi turėti galimybę naudotis teisinėmis teisių gynimo priemonėmis (57).

Kalbant apie išankstinio leidimo sistemą, pagal kurią leidimas galėtų būti suteiktas remiantis „kitomis ypatingomis aplinkybėmis“, Europos Teisingumo Teismas nustatė, kad toks leidimo kriterijus buvo pernelyg neaiškus ir neleido asmenims susipažinti su savo teisėmis ir pareigomis, kylančiomis iš laisvo kapitalo judėjimo principo (58). Taip pat Europos Sąjungos Teisingumo Teismas laikėsi nuomonės, kad būtų neproporcinga kaip įgijimo sąlygą nustatyti pareigą turėti „pakankamą ryšį su savivaldybe“; aptariamame įstatyme šiuo atveju tokio ryšio reikšmė apibrėžiama taip: „dėl svarbios ir ilgalaikės aplinkybės jis su savivaldybe turi profesinį, šeimos, socialinį ar ekonominį ryšį“ (59).

b)   Pirmumo teisė įsigyti žemę ūkininkams

Ūkininkams suteikiama pirmumo teisė įsigyti žemę Europos Sąjungos Teisingumo Teismo teismų praktika rodo, kad pirmumo teisė tam tikrų kategorijų pirkėjams (pavyzdžiui, ūkininkams, kurie yra žemės nuomininkai) tam tikromis aplinkybėmis gali būti pateisinama žemės ūkio politikos tikslais. Ospelt byloje (60) Teisingumo Teismas nagrinėjo išankstinio leidimo įsigyti žemės ūkio paskirties žemės sistemą. Teismas nagrinėjo, ar priemonės, kuriomis, siekiant išlaikyti gyvybingą žemės ūkio bendruomenę ir užtikrinti tolesnį žemės naudojimą žemės ūkio veiklai, draudžiama ūkininko statuso neturintiems asmenims įsigyti žemės ūkio paskirties žemės, yra proporcingos.

Jis svarstė, ar yra priemonių, kuriomis laisvas kapitalo judėjimas būtų ribojamas mažiau nei draudimu ūkininko statuso neturintiems asmenims įsigyti žemės. Šiomis konkrečiomis aplinkybėmis Teisingumo Teismas nusprendė, kad būtų galima nustatyti mechanizmus, kuriais žemės nuomininkui suteikiama pirmumo teisė. Žemės nuomininkui nuosavybės teise neįsigijus žemės ūkio paskirties žemės, galėtų būti leista ją įsigyti ūkininko statuso neturinčiam asmeniui su sąlyga, kad jis toliau ją naudos žemės ūkio veiklai.

Todėl, jei siekiama skatinti, kad žemę įsigytų ūkininkai, pirmumo teisė besinuomojantiems žemę ūkininkams ar apskritai ūkininkams galėtų būti laikoma proporcingu laisvo kapitalo judėjimo apribojimu tiek, kiek ji yra mažiau ribojanti, nei draudimas įsigyti žemės ūkininko statuso neturintiems asmenims.

c)   Kainų kontrolė

Valstybės intervencinės priemonės, kuriomis siekiama užkirsti kelią pernelyg didelėms žemės ūkio paskirties žemės kainoms, tam tikromis aplinkybėmis pagal ES teisę gali būti pateisinamos. Tai visų pirma taikoma taisyklėms, kuriomis nacionalinėms valdžios institucijoms leidžiama uždrausti parduoti žemę, jei kaina pagal objektyvius kriterijus gali būti laikoma pernelyg spekuliatyvia.

Nors kainų reguliavimas automatiškai neapriboja užsienio investicijų į žemės ūkio paskirties žemę, atsižvelgiant į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikoje pateiktą apibrėžimą šalių laisvės nustatyti kainas suvaržymas paprastai yra laikomas apribojimu (61). Iš tiesų, ir tarpvalstybinio investuotojo, ir investicijų gavėjo laisvė iš esmės yra suvaržoma, jei jie negali laisvai nustatyti kainų pagal pasiūlos ir paklausos principą. Tačiau kainų laisvės apribojimas tam tikromis aplinkybėmis gali būti pateisinamas (62). Kelio užkirtimas nepagrįstoms (pernelyg spekuliatyvioms) – gerokai per didelėms arba per mažoms – kainoms yra teisėtas pateisinimas atsižvelgiant į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo pripažintus žemės ūkio politikos tikslus. Objektyviais, nediskriminaciniais, tiksliais ir pritaikytais kriterijais pagrįstas kainų reguliavimas gali būti tinkamas siekiant pažaboti pernelyg didelę spekuliaciją žeme arba apsaugoti profesionalius ūkininkus nuo pirkimo išlaidų, kurios gali kelti grėsmę jų ūkių gyvybingumui. Tuo pat metu reguliavimas gali pasirodyti būtinas, jei nustatoma, kad jis neviršija to, kas būtina siekiant pažaboti pernelyg didelę spekuliaciją ar išlaikyti ūkininkavimo gyvybingumą. Tuomet reikia patikrinti, ar nepagrįstoms kainoms išvengti nėra mažiau ribojančios priemonės nei kainų kontrolė. Nacionalinio įstatymo dėl kainų reguliavimo proporcingumas turi būti įvertintas atsižvelgiant į visas faktines ir teisines konkretaus atvejo aplinkybes. Argumentai proporcingumo naudai, tikėtina, bus tvirtesni tuo atveju, kai kalbama apie rinkas, kuriose būdinga pernelyg didelė spekuliacijos rizika, pavyzdžiui, kai kurias žemės ūkio paskirties žemės rinkas.

Išvados dėl kainų kontrolės yra patvirtintos Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktika dėl valstybės pagalbos, susijusios su žemės ūkio paskirties žemės privatizavimu. Europos Sąjungos Teisingumo Teismas nustatė, kad valstybinės žemės pardavimas mažesne kaina nei rinkos vertė gali būti valstybės pagalba (63). Taip yra todėl, kad toks pardavimas suteikia pranašumą pirkėjui ir, tuo pat metu, lemia sumažėjusias pajamas, taigi valstybės biudžeto sumažėjimą. Todėl, siekiant išvengti valstybės pagalbos ir taip laikytis SESV 107 straipsnio, žemės ūkio paskirties žemės privatizavimas turi būti vykdomas ta kaina, kuri yra kuo artimesnė tos žemės rinkos vertei. Šiuo tikslu žemės vertinimo metode turi būti numatytas atnaujintas mechanizmas, pagal kurį atsižvelgiama į pastarojo meto rinkos pokyčius (pavyzdžiui, sparčiai didėjančias kainas) (64).

Neseniai priimtame sprendime Teisingumo Teismas toliau tobulina šią praktiką. Jis pateikė kai kuriuos paaiškinimus apie rinkos vertę, kuri turi būti taikoma parduodant valstybinę žemę. Šiuo atveju kompetentinga institucija, remdamasi nacionalinės teisės nuostata, nepatvirtino žemės sklypo pardavimo didžiausią kainą pasiūliusiam viešojo konkurso dalyviui motyvuodama tuo, kad jo pasiūlymas buvo itin neproporcingas žemės vertei. Europos Sąjungos Teisingumo Teismas pripažino, kad pardavimo didžiausią kainą pasiūliusiam pirkėjui rezultatas nebūtinai yra ta kaina, kuri atitinka rinkos kainą, taigi didžiausios kainos pasiūlymas gali būti neproporcingas. Tai galėtų būti atvejis, kai pasiūlymas yra daug didesnis nei bet kuri kita pasiūlyta kaina arba ekspertų įverčiai (65). Teismas nurodė į išsamias generalinio advokato diskusijas dėl rinkos vertės nustatymo (66). Europos Sąjungos Teisingumo Teismas nusprendė, kad kainų reguliavimas, kai draudžiama parduoti valstybinės žemės sklypą didžiausią kainą pasiūliusiam konkurso dalyviui, negali būti kvalifikuojamas kaip valstybės pagalba su sąlyga, kad jo rezultatas yra kaina, kuri yra artimiausia nagrinėjamo žemės sklypo rinkos vertei (67).

d)   Prievolė ūkininkauti pačiam

Nors Europos Sąjungos Teisingumo Teismas siekį užtikrinti, kad žemės ūkio paskirties žemę dirbtų jos savininkas (68), pripažino teisėtu viešuoju tikslu, esamoje teismo praktikoje bendrojo reikalavimo pačiam ūkininkauti taikymas įsigyjant žemės ūkio paskirties žemę proporcinga priemone nelaikomas. Ospelt sprendime Teisingumo Teismas nagrinėjo konkretų nacionalinį apribojimą, susijusį su žemės ūkio paskirties žemės įsigijimu siekiant išlaikyti žemės ūkio paskirties žemės paskirtį. Pagal šį įstatymą, įsigyti žemės ūkio paskirties žemės buvo leidžiama tik tada, jei, be kitų sąlygų, įsigyjantis ūkio subjektas įsipareigoja ją pats dirbti (69). Šiuo atveju buvo atsisakyta išduoti leidimą, nepaisant to, kad įsigyjantis (juridinis) asmuo susitarė toliau nuomoti žemės ūkio sklypus tiems patiems ūkininkams kaip ir anksčiau. Europos Sąjungos Teisingumo Teismas nustatė, kad prievolė patiems dirbti žemę, kaip reikalavimas įsigyjant žemės ūkio paskirties žemę, yra neproporcingas, nes sumažina galimybę išnuomoti žemę ūkininkams, kurie neturi savo išteklių žemei įsigyti. Tikslą galima pasiekti mažiau ribojančiomis priemonėmis, t. y. gaunant iš įgijėjo patikinimą, kad žemė ir toliau bus naudojama žemės ūkio reikmėms (70).

Šalia galimų teisinių prieštaravimų dėl laisvo kapitalo judėjimo, prievole dirbti žemę pačiam būtų kėsinamasi į pagrindines teises. Jei žemės ūkio paskirties žemės įgijėjas turi sutikti pats dirbti žemę, tai turės įtakos jo gebėjimui vykdyti kitą profesinę veiklą, taigi ir jo laisvei užsiimti verslu (Pagrindinių teisių chartijos 16 straipsnis). Tas pats galėtų būti pasakytina apie jo teisę į darbą ir užsiimti laisvai pasirinkta profesija ar veikla (Pagrindinių teisių chartijos 15 straipsnis).

e)   Pasirengimas ūkininkauti

Speciali su žemės ūkiu susijusi kvalifikacija, kaip sąlyga įsigyjant žemę, yra apribojimas, keliantis abejonių dėl proporcingumo.

Pirma, neatrodo būtina įgijėjui pačiam turėti tinkamą kvalifikaciją, jei jis gali garantuoti, kad žemė bus tinkamai dirbama (71).

Dar svarbiau yra tai, kad, atrodo, kvalifikacijos reikalavimas apskritai viršija tai, kas yra būtina tinkamam žemės dirbimui arba dideliam žemės ūkio produktyvumui ir kokybei užtikrinti. Iš tiesų, nė vienoje valstybėje narėje „ūkininkas“ nėra reglamentuojamoji profesija, reiškianti, kad ji teisiškai reikalauja konkrečios kvalifikacijos (72). Todėl negalima daryti išvados, kad tam, jog žemės ūkio sektorius būtų veiksmingas, reikia privalomos profesinės kvalifikacijos. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, konkrečios kvalifikacijos reikalavimo norint įsigyti žemės taikymui reikia specialaus pagrindimo pagal nacionalinės teisės aktus, o jei tokio pagrindimo nėra, toks reikalavimas yra nepateisinamas ir neproporcingas laisvo kapitalo judėjimo apribojimas. Kad būtų prieita prie kitokios išvados, valstybės narės privalėtų įrodyti, kodėl žemei įsigyti reikalinga tam tikra kvalifikacija, jei žemės ūkio veikla paprastai yra leidžiama be jokio oficialaus kompetencijos patvirtinimo. Tokiais svarstymais nepaneigiama, kad sėkmingam ir tvariam žemės ūkiui išlaikyti būtinas tinkamas profesinis mokymas.

f)   Gyvenamosios vietos reikalavimai

Keletą kartų Teisingumo Teismas turėjo priimti sprendimus dėl nacionalinių taisyklių, pagal kurias reikalaujama, kad žemės ūkio paskirties žemės pirkėjas gyventų aptariamoje žemėje ar netoli jos. Sename prejudiciname sprendime, kai Sutarties nuostatos dėl laisvo kapitalo judėjimo dar nebuvo taikomos tiesiogiai, Teisingumo Teismas konstatavo, kad, laikantis siaurų sąlygų, toks reikalavimas yra suderinamas su įsisteigimo laisve (73). Tačiau, kaip matyti iš naujesnės teismų praktikos, gyvenamosios vietos reikalavimai yra nesuderinami su laisvo kapitalo judėjimo principais.

Ospelt byloje Europos Sąjungos Teisingumo Teismas atmetė bet kokios sąlygos, pagal kurią įgijėjas turi gyventi žemės teritorijoje, teisėtumą (74). Po ketverių metų, 2007 m., ESTT nustatė, kad reikalavimas, jog įgijėjo nuolatinė gyvenamoji vieta turi būti nekilnojamame turto, kuris yra pardavimo objektas, teritorijoje, yra neproporcingas. ESTT konstatavo, kad toks gyvenamosios vietos reikalavimas yra itin ribojantis, nes jis daro poveikį ne tik laisvam kapitalo judėjimui ir įsisteigimo laisvei, bet ir įgijėjo teisei laisvai pasirinkti savo gyvenamąją vietą (75).

Šiuo atveju, viena iš priežasčių, dėl kurių nustatytas reikalavimas, kad gyvenamoji vieta turi būti nuosavybės teritorijoje, yra užkirsti kelią spekuliacijoms nekilnojamuoju turtu. Europos Sąjungos Teisingumo Teismas išsamiai aptarė įvairius tokio reikalavimo pateisinimus ir visus juos atmetė. Teismas padarė išvadą, kad, siekiant sumažinti spekuliaciją žeme, turi būti įvertintos priemonės, kurios laisvo kapitalo judėjimo laisvę ir pagrindines teises pažeidžia mažiau, nei gyvenamosios vietos reikalavimas. Europos Sąjungos Teisingumo Teismas pateikė pavyzdžių, kaip sklypų perpardavimo sandorius sudarant tuoj pat po jų įsigijimo taikomas didesnis apmokestinimas arba kaip žemės ūkio paskirties sklypų nuomos sutartyse nustatomas ilgos minimalios trukmės reikalavimas (76).

Tai, kas pasakytina apie prievolę apsigyventi žemės, kurią ketinama įsigyti, teritorijoje, galioja ir reikalavimui gyventi šalyje ar savivaldybėje, kuriai ta žemė priklauso. Iš tiesų, bet kokia gyvenamosios vietos sąlyga yra netiesioginė diskriminacija dėl pilietybės. Teisingumo Teismas iš tiesų nuolat priima sprendimus, kuriuose teigiama, kad „nacionalinės taisyklės, pagal kurias rezidavimas taikomas kaip skiriamasis kriterijus ir nerezidentams neleidžiama pasinaudoti tam tikromis lengvatomis, kurios priešingai yra suteikiamos valstybės narės teritorijoje gyvenantiems asmenims, tikriausiai yra nenaudingos kitų valstybių narių piliečiams, nes dauguma nerezidentų yra užsieniečiai.“ (77)

g)   Draudimas parduoti juridiniams asmenims

Nacionalinė taisyklė, draudžianti parduoti žemės ūkio paskirties žemę juridiniams asmenims, yra laisvo kapitalo judėjimo, ir, atitinkamais atvejais, įsisteigimo laisvės apribojimas. Iš Teisingumo Teismo praktikos galima daryti išvadą, kad toks apribojimas greičiausiai negali būti pateisinamas. Iš Teisingumo Teismo praktikos galima daryti išvadą, kad toks apribojimas greičiausiai negali būti pateisinamas. Iš tiesų, vertindamas sąlygą, pagal kurią įgijėjas pats turi dirbti žemę, Europos Sąjungos Teisingumo Teismas nustatė, kad toks apribojimas užkerta kelią juridiniams asmenims įsigyti žemės ūkio paskirties žemės. Šiuo atveju Teisingumo Teismas suabejojo, ar tai būtina, siekiant šio įstatymo tikslo, t. y. išlaikyti žemės ūkio paskirties žemės naudojimą žemės ūkio reikmėms. Kai juridinio asmens tikslas yra ūkininkavimas, draudimas parduoti juridiniams asmenims yra kliūtis sandoriams, kurie patys savaime nedaro įtakos naudojimui žemės ūkio reikmėms (78). Iš Europos Sąjungos Teisingumo Teismo svarstymo gali būti padaryta išvada, kad toks draudimas nėra pateisinamas, nes jis nėra būtinas numatytam tikslui pasiekti. Atsižvelgdamas į tai, Teisingumo Teismas taip pat nurodė mažiau ribojančių priemonių pavyzdžius, visų pirma nustatyti, kad žemė gali būti perleidžiama juridiniam asmeniui, jei jis įsipareigoja, kad dėl žemės bus sudaroma ilgalaikės nuomos sutartis (79).

h)   Įsigijimo apribojimai

Viršutinės ribos, taikomos žemės, kuri gali būti įgyjama ar turima, plotui, yra laisvo kapitalo judėjimo apribojimai, nes taip ribojami investuotojų sprendimai įsigyti žemės ūkio paskirties žemės. Nors apribojimai galėtų būti pagrįsti konkrečiais politikos tikslais, jų proporcingumas gali būti abejotinas, priklausomai nuo nacionalinių aplinkybių. Kai kada įsigijimo apribojimai prieštarauja kai kuriems tikslams, kuriuos Europos Sąjungos Teisingumo Teismas pripažino viršesniais viešasiais interesais, t. y. žemės valdų išplėtimui, kad jomis būtų galima naudotis ekonominiais pagrindais, arba galimybių plėtoti perspektyvius ūkius kūrimui. Žvelgiant kitu aspektu ir turint omenyje, kad žemės ūkio paskirties žemė yra ribotas išteklius, kai kurie kiti įsigijimo apribojimai atrodo tinkami siekiant užkirsti kelią pernelyg didelei žemės nuosavybės koncentracijai ir remti šeimos ūkininkavimą bei vidutinio dydžio ūkių kūrimąsi. Tokiu atveju reikia išnagrinėti, ar jie neviršija to, kas yra būtina, ir ar jie gali būti pakeisti kitomis, mažiau varžančiomis priemonėmis. Taigi faktinį tokių ribų pagrįstumą ir proporcingumą reikia analizuoti atsižvelgiant į šalies kontekstą ir į visas faktines ir teisines bylos aplinkybes.

Iki šiol Komisija atkreipė dėmesį į dviejų rūšių įsigijimo apribojimus nacionalinės teisės aktuose. Kai kurios valstybės narės reikalauja specialaus reguliavimo institucijos leidimo, jei įsigyti numatytos žemės dydis viršija tam tikrą ribą. Kitos valstybės narės yra nustačiusios absoliučias viršutines ribas arba patvirtinusios tas, kurios jau buvo taikomos.

Jei tokios ribos pateisinamos dėl teisėtų priežasčių, susijusių su viešuoju interesu (pvz., siekiant užtikrinti labiau subalansuotą nuosavybės struktūrą) ir atitinka ES pagrindines teises ir bendruosius Sąjungos teisės principus, pvz, nediskriminavimo ir proporcingumo, įsigijimo apribojimai gali būti laikomi suderinamais su ES teise. Vertinimas taip pat labai priklauso nuo to, ar nacionalinės taisyklės grindžiamos objektyviais ir tiksliais kriterijais ir ar yra numatytos teisminės atitinkamų asmenų teisių gynimo priemonės.

i)   Vietinių įgijėjų privilegijos

Vietinių pirkėjų pirmumo teisėms ir kitoms privilegijoms reikia skirti ypač daug dėmesio ir atidžiai išnagrinėti. Vietos gyventojų privilegijos gali reikšti privilegijas pačios valstybės narės piliečiams. Taigi, jos gali būti paslėpta diskriminacija dėl pilietybės, kurią draudžia SESV 63 straipsnis (taip pat ir 49 straipsnis), nes jos privilegijuoja (net jei neoficialiai, o dėl savo praktinio poveikio) tų valstybių piliečius. Vargu ar galima ginčytis, kad didžioji dalis vietos pirkėjų yra atitinkamos valstybės narės piliečiai, todėl užsieniečiai vietos gyventojams suteikta privilegija naudojasi daug rečiau, nei atitinkamos šalies piliečiai (80). Be to, bet kuriuo atveju, net jei tokios priemonės būtų laikomos galimomis taikyti tam tikromis aplinkybėmis, jos vis tiek ribotų laisvą kapitalo judėjimą ir, atitinkamais atvejais, įsisteigimo laisvę, nes jos gali trukdyti nevietinių investicijoms į žemės ūkio paskirties žemę ar padaryti jas mažiau patrauklias (81).

Kad vietinių pirkėjų privilegijos būtų suderinamos su laisvo kapitalo judėjimo principais, jomis, kaip ir kitais apribojimais, turi būti proporcingai siekiama teisėtų viešojo intereso tikslų. Negalima atmesti galimybės, kad valstybės narės remiasi viešaisiais tikslais, kuriuos Teisingumo Teismas pripažino teisėtais, pvz., žemės valdų didinimo siekiant kurti perspektyvius ūkius vietos bendruomenėse ar nuolatinės žemės ūkio bendruomenės išsaugojimo. Šiuo lygmeniu turi būti paisoma sąlygos, kad privilegijos turi atspindėti socialinius ir ekonominius numatytų tikslų aspektus. Taip galėtų būti tada, jei pirmenybės teisės būtų suteikiamos vietos ūkininkams sprendžiant žemės nuosavybės susiskaidymo problemą arba jei vietos gyventojams būtų suteikiamos kitos specialios teisės siekiant spręsti problemas, kylančias dėl jų geografinės padėties (pavyzdžiui, mažiau išsivysčiusiose regionuose).

Privilegijos vietos gyventojams, kurios nėra būtinos siekiamam tikslui pasiekti, yra akivaizdžiai nepagrįstos (82). Tai matyti visų pirma iš ESTT praktikos byloje Libert. Minimu atveju ESTT išnagrinėjo nacionalinės taisyklės, pagal kurią žemę konkrečioje savivaldybėje galima įsigyti tik laikantis toliau išvardytų sąlygų, proporcingumą: pirmąja sąlyga reikalaujama, kad asmuo, kuriam ketinama perleisti nekilnojamąjį turtą, iki perleidimo gyventų tikslinėje arba kaimyninėje savivaldybėje ne mažiau kaip šešerius metus; pagal antrąją sąlygą šis pirkėjas ar nuomininkas perleidimo dieną turi vykdyti veiklą toje savivaldybėje, t. y. vidutiniškai dirbti bent pusę darbo savaitės; trečiąja sąlyga reikalaujama, kad minėtas įgijėjas ar nuomininkas dėl svarbios ir ilgą laiką trunkančios aplinkybės su šia savivaldybe būtų susietas profesiniu, šeimos, socialiniu ar ekonominiu ryšiu. ESTT nusprendė, kad ši nacionalinės teisės nuostata yra neproporcinga. Jis paaiškino, kad nė viena iš šių sąlygų tiesiogiai neatspindi socialinių ir ekonominių aspektų, susijusių su valstybės narės iškeltu tikslu saugoti tik mažiau pasiturinčią endogeninę visuomenės dalį nekilnojamojo turto rinkoje. Iš tiesų tokios sąlygos gali būti tenkinamos ne tik šios mažiau pasiturinčios visuomenės dalies, bet ir kitų asmenų, turinčių pakankamai išteklių, kurie dėl to neturi jokio ypatingo socialinės apsaugos minėtoje rinkoje poreikio. Todėl šios priemonės viršija tai, kas būtina siekiamam tikslui įgyvendinti. Be to, reikia pažymėti, kad turėjo būti ieškoma mažiau ribojančių priemonių nei nustatytosios aptariamoje nacionalinėje taisyklėje (83).

j)   Abipusiškumo sąlyga

Valstybės narės negali nustatyti, kad kitos ES valstybės narės piliečiai galėtų įsigyti žemės ūkio paskirties žemės tik tada, jei jų pačių piliečiams leidžiama įsigyti žemės ūkio paskirties žemės tų piliečių kilmės šalyje. Abipusiškumo reikalavimas jau seniai yra Europos Sąjungos Teisingumo Teismo atmestas kaip nesuderinamas su Sąjungos teisės principais. Prievolė laikytis ES teisės aktų nepriklauso nuo to, ar jų laikosi kitos valstybės narės (84). Tuo atveju, jei valstybė narė pažeidė ES teisę, bet kuri kita valstybė narė turi teisę dėl pažeidusios valstybės narės kreiptis į ESTT (SESV 259 straipsnis). Be to, Komisija, kaip Sutarties sergėtoja, stebi, kaip valstybės narės laikosi ES teisės, ir yra įgaliota vykdyti pažeidimo nagrinėjimo procedūras, jei reikia, kreipdamasi dėl pažeidimą padariusių valstybių narių į ESTT.

5.   Baigiamosios pastabos

Iš to, kas išdėstyta, matyti, kad pagal ES teisę valstybės narės gali atsižvelgti į teisėtą susirūpinimą keliančius politikos klausimus. Jos gali nustatyti tinkamą politiką savo žemės ūkio paskirties žemės rinkoms. ESTT pripažino daug žemės ūkio politikos tikslų, galinčių pateisinti pagrindinių laisvių apribojimus. Pagrindinė sąlyga yra ta, kad tie tikslai būtų aiškiai nustatyti, o pasirinktos priemonės būtų proporcingos šiems tikslams pasiekti ta prasme, kad neviršytų to, kas būtina, ir nebūtų diskriminacinės.

Komisijos, kaip Sutarčių sergėtojos, pareiga – užtikrinti, kad nacionalinės priemonės atitiktų ES teisę. Komisijos tarnybos pasirengusios ir toliau padėti valstybių narių valdžios institucijoms užtikrinti, kad nacionaliniai teisės aktai atitiktų ES teisę. Pirmiausia, 2017 m. lapkričio mėn. planuojamas susitikimas su valstybių narių ekspertais šiam komunikatui pristatyti ir aptarti. Šie ryšiai gali būti naudingi valstybėms narėms siekiant geriau suprasti ir teisingai aiškinti ES teisę. Jie taip pat gali padėti Komisijos tarnyboms geriau suprasti specifines aplinkybes, kurios gali susidaryti kiekvienoje šalyje. Be to, Komisija ketina toliau padėti valstybėms narėms keistis geriausios praktikos pavyzdžiais, susijusiais su žemės ūkio paskirties žemės rinkos reguliavimu.

---

(1)  Žr. Europos Parlamento pranešimas „Žemės ūkio paskirties žemės Europos Sąjungoje koncentracijos padėtis. Kaip padėti ūkininkams įgyti galimybę naudotis žeme“, 2016/2141(INI).

(2)  Žr. Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 38 straipsnio 1 dalį.

(3)  IP/17/187, 2017 m. vasario 2 d.; https://ec.europa.eu/commission/priorities_lt

(4)  Sąvoka „užsienio investuotojai“ šiame komunikate reiškia ES vidaus ir, atsižvelgiant į tai, kiek taikomas laisvas kapitalo judėjimas, trečiųjų šalių investuotojus (žr. 2a skyrių). Primenama, kad daugiausia ES žemės ūkio paskirties žemės praktiškai įsigyja ES investuotojai.

(5)  Žr. Europos Parlamento pranešimas „Žemės ūkio paskirties žemės Europos Sąjungoje koncentracijos padėtis. Kaip padėti ūkininkams įgyti galimybę naudotis žeme“, 2016/2141(INI), 37 dalis.

(6)  „Neprivalomos atsakingo žemės, žuvininkystės ir miškų išteklių valdymo gairės atsižvelgiant į nacionalinį aprūpinimą maistu“.

(7)  Žr. Neprivalomų gairių 2 dalies 4.1 punktą. Didžiulė žemės svarba maisto apsirūpinimo maistu saugumui, atsižvelgiant į tai, kad tai yra riboti ištekliai, taip pat pabrėžiama 2015 m. sausio 21 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonės Žemės ūkio paskirties žemės supirkinėjimas – įspėjimas Europai ir grėsmė šeimų ūkiams (nuomonė savo iniciatyva), 6.3 punkte.

(8)  http://ec.europa.eu/agriculture/events/2015/outlook-conference/brochure-land_en.pdf

(9)  Pavyzdžiui, Bulgarijos Konstitucijos 21 straipsnio 1 dalyje rašoma, kad „žemė yra pagrindinis nacionalinis turtas, kuriam suteikiama ypatinga valstybės ir visuomenės apsauga“.

(10)  Stojimo sutartyse nustatytos pereinamojo laikotarpio nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo laisvo kapitalo judėjimo principo taikymo įsigyjant žemės ūkio paskirties žemę. Stojančiosioms valstybėms narėms pereinamuoju laikotarpiu buvo leista toliau taikyti savo nacionalinę tvarką, pagal kurią piliečiams iš kitų ES valstybių narių arba EEE valstybių įsigyti žemės draudžiama. Šios leidžiančios nukrypti nuostatos nustojo galioti 2014 m. sausio 1 d. Bulgarijai ir Rumunijai, 2014 m. gegužės 1 d. – Vengrijai, Latvijai, Lietuvai ir Slovakijai, 2016 m. gegužės 1 d. – Lenkijai (Kroatijai jos nustos galioti 2020 m.; ji galės pateikti prašymą pratęsti galiojimą dar trejiems metams).

(11)  Tai pabrėžta, pavyzdžiui, 2015 m. gegužės 26 d. Vengrijos Nacionalinės Asamblėjos Žemės ūkio komiteto nuomonėje savo iniciatyva dėl tyrimo, susijusio su įstatymais, kuriais reglamentuojama žemės ūkio paskirties žemės nuosavybė ir naudojimas naujosiose valstybėse narėse: http://ec.europa.eu/dgs/secretariat_general/relations/relations_other/npo/hungary/unsolicited_en.htm

(12)  M.H. Orbison, Žemės reforma Vidurio ir Rytų Europoje po 1989 m ir jos rezultatai, kuriuos atspindi ūkio struktūros ir žemės sklypų išskaidymas http://www.fao.org/docrep/017/aq097e/aq097e.pdf

(13)  P. Ciaian, D. Drabik, J. Falkowski, d’A. Kancs, Market Impacts of new Land Market Regulations in Eastern ES States (Naujo žemės rinkos reglamentavimo poveikis rinkai ES rytų valstybėse), JRC techninės ataskaitos, 2016 m.

(14)  Dar žr.: J. Swinnen, K. van Herck, L. Vranken, The Diversity of Land Markets and Regulations in Europe, and (some of) its Causes, The Journal of Development Studies, 2016 m., 52 tomas, Nr. 2, 186–205.

(15)  Šalys, kurios sudarė Europos Sąjungą iki 2004 m.: Airija, Austrija, Belgija, Danija, Graikija, Ispanija, Italija, Jungtinė Karalystė, Liuksemburgas, Nyderlandai, Portugalija, Prancūzija, Suomija, Švedija ir Vokietija.

(16)  Pvz., yra pranešimų apie nesenas Kinijos investicijas į kai kuriuos Prancūzijos ūkius ir vynuogynus: R. Levesque, Chinese purchases in the Berry: La Revue foncière, 2016 m. gegužė–birželis, p. 10.

(17)  Tarptautinės žemės koalicijos (ILC) iniciatyva: www.landmatrix.org

(18)  Europos Komisijos tarnybų darbinis dokumentas „Ataskaita dėl kapitalo judėjimo ir mokėjimų laisvės“, 2015 m. kovo 5 d., SWD (2015) 58 final, p. 21. Vis dėlto reikia atsižvelgti į tai, kad ne visada galima lengvai gauti duomenų, tad esami vertinimai gerokai skiriasi. Pavyzdžiui, buvo taip pat pranešta, kad Rumunijoje nuo 2010 m. iki 2013 m. užsieniečių įsigytos žemės ūkio paskirties žemės dalis padidėjo 57 % ir 2013 m. sudarė maždaug 7 % viso žemės ūkio paskirties ploto: P. Ciaian, D. Drabik, J. Falkowski, d’A. Kancs, Market Impacts of new Land Market Regulations in Eastern ES States (Naujo žemės rinkos reglamentavimo poveikis rinkai ES rytų valstybėse), JRC techninės ataskaitos, 2016 m., p. 10.

(19)  Europos Parlamentas, Vidaus politikos generalinis direktoratas, „Žemės ūkio paskirties žemės grobimo mastas ES“ (Tyrimas, 2015 m., p. 19–20).

(20)  Keli pavyzdžiai: Europos Parlamentas, Vidaus politikos generalinis direktoratas, „Žemės ūkio paskirties žemės grobimo mastas ES“ (Tyrimas, 2015 m., p. 23) (pvz., Nyderlandų Rabobank Group investicijos Lenkijoje ir Rumunijoje, Italijos draudimo bendrovės Generali Rumunijoje, Vokietijos Allianz Bulgarijoje, Belgijos bankų ir draudimo grupės KBC Rytų Vokietijoje ir Lietuvoje).

(21)  Finansų ir ekonomikos krizės poveikis žemės ūkiui tebėra dviprasmiškas. Nors 2009 m. buvo juntamas krizės poveikis žemės ūkio pajamoms, ši sritis greitai atsigavo ir atotrūkis nuo visos ekonomikos bendrojo vidutinio darbo užmokesčio dar labiau sumažėjo. Tuo pat metu buvo juntamas laikinas darbo jėgos nutekėjimo iš žemės ūkio sulėtėjimas, o kai kuriose valstybėse narėse – netgi stagnacija ar padidėjimas.

(22)  Maria Heubuch, Žaliųjų frakcija/Europos laisvasis aljansas, Europos Parlamentas (leidėjas): Land Rush. The Sellout of Europe’s Farmland, 2016 m.; Friends of the Earth, Farming Money. How European Banks and private finance benefit from food speculation and land grabs, 2012 m. http://www.foeeurope.org/sites/default/files/publications/farming_money_foee_jan2012.pdf

(23)  Franco, J.C. and Borras, S.M. (red.), 2013 m.: Land concentration, land grabbing and people’s struggles in Europe, Amsterdamas, Transnational Institute; Van der Ploeg, JD, Franco J.C. & Borras S.M., 2015 m.: Land concentration and land grabbing in Europe: a preliminary analysis, Canadian Journal of Development Studies/Revue canadienne d’études du développement, 36:2, 147–162 p.; Ecoruralis (2016 m.) Land Issues and Access to Land. http://www.ecoruralis.ro/web/en/Programs_and_Activities/Land_Issues_and_Access_to_Lan%20d/ (žiūrėta 2016 m.).

(24)  2015 m. sausio 21 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Žemės ūkio paskirties žemės supirkinėjimas – įspėjimas Europai ir grėsmė šeimų ūkiams (nuomonė savo iniciatyva), 1.9 ir 1.12 punktai.

(25)  Europos Parlamentas, Vidaus politikos generalinis direktoratas, „Žemės ūkio paskirties žemės grobimo mastas ES“ (Tyrimas, 2015 m., p. 17, 24, 25).

(26)  Žr. Europos Parlamento pranešimas „Žemės ūkio paskirties žemės Europos Sąjungoje koncentracijos padėtis. Kaip padėti ūkininkams įgyti galimybę naudotis žeme“, 2016/2141(INI).

(27)  2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos, kuria iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 ir panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/60/EB bei Komisijos direktyva 2006/70/EB (OL L 141, 2015 6 5, p. 73).

(28)  Pagal SESV 3 straipsnio 1 dalies e punktą ir 207 straipsnio 1 dalį.

(29)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-17-3183_lt.htm

(30)  http://www.fao.org/investment-in-agriculture/en/. Dar žr.: EBPO, Politinė investicijų į žemės ūkį sistema, 2013 m.

(31)  Komisijos pranešimas Tarybai „2005 m. Stojimo sutartyje numatytų žemės ūkio paskirties nekilnojamojo turto įsigijimo pereinamojo laikotarpio priemonių peržiūra“, 2010 12 14, p. 2; Komisijos pranešimas Tarybai „2003 m. Stojimo sutartyje nustatytų nekilnojamojo žemės ūkio turto įsigijimo pereinamojo laikotarpio priemonių peržiūra“, 2008 7 16, p. 7. Europos Komisijos pranešimas spaudai http://europa.eu/rapid/press-release_IP-10-1750_en.htm?locale=en; Europos Komisijos pranešimas spaudai http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-11-244_en.htm?locale=en

(32)  Kristina Hedman Jansson, Ewa Rabinowicz, Carl Johan Lagerkvist, The Institutional Framework for Agricultural Credit Markets in the ES leidinyje: Johan Swinnen ir Louise Knops (red.), Land, Labour and Capital Markets in European Agriculture, Centre for European Policiy Studies, 2013 m., p. 254; Sami Myyrä, Agricultural Credit in the ES, leidinyje: Johan Swinnen ir Louise Knops (žr. ankstesnę nuorodą), p. 260. Ūkininkams aktualūs kapitalo rinkos trūkumai buvo nustatyti ir aptarti: Europos politikos studijų centre (CEPS) ir Institucijų ir ekonominės veiklos centre (LICOS) (Leveno universitetas): Review of the Transitional Restrictions Maintained by Member States on the Acquisition of Agricultural Real Estate, Final Report 2007, p. 13–17; Europos politikos studijų centre (CEPS): Review of the transitional restrictions maintained by Bulgaria and Romania with regard to the acquisition of agricultural real estate, Final Report, 2010 m. spalio mėn., p. 19–23.

(33)  Žr. Europos politikos studijų centras (CEPS) ir Institucijų ir ekonominės veiklos centras (LICOS) (Leveno universitetas): Review of the Transitional Restrictions Maintained by Member States on the Acquisition of Agricultural Real Estate, Final Report 2007, santrauka, p. ii; Europos politikos studijų centre (CEPS): Review of the transitional restrictions maintained by Bulgaria and Romania with regard to the acquisition of agricultural real estate, Final Report, 2010 m. spalio mėn., santrauka.

(34)  Žr., pvz.: J.F.M. Swinnen, L. Vranken, Reforms and agricultural productivity in Central and Eastern Europe and the Former Soviet Republics: 1989–2005, Journal of Productivity Analysis, 2010 m. birželio mėn., volume 33, issue 3, p. 241–258, 2 ir 7 skyriai (išvadų pastabos); L. Dries, E. Germenji, N. Noev, J.F.M. Swinnen, Farmers, Vertical Coordination, and the Restructuring of Dairy Supply Chains in Central and Eastern Europe, in World Development, 2009, Vol. 37, No. 11, p. 1755; L. Dries/J.F.M. Swinnen, Foreign Direct Investment, Vertical Integration. And Local Suppliers: Evidence from the Polish Dairy Sector, leidinyje: World Development, 2004 m., Vol. 32, No.9, pp. 1525 et seq., 1541.

(35)  J. Swinnen, K. van Herck, L. Vranken, The Diversity of Land Markets and Regulations in Europe, and (some of) its Causes, The Journal of Development Studies, 2016 m., Vol. 52, No. 2, 202.

(36)  Žr.: IP/15/4673, 2015 m. kovo 23 d. ir IP/15/4877, 2015 m. balandžio 29 d.

(37)  Žr.: IP/16/1827, 2016 m. gegužės 26 d..

(38)  Tai buvo patvirtinta keliuose Europos Teisingumo Teismo priimtuose sprendimuose, žr., pavyzdžiui, sprendimą byloje C-370/05, Festersen, Nr. 21–23, byloje C-452/01, Ospelt, Nr. 24.

(39)  Dėl kapitalo judėjimo apribojimų: ESTT byla C-112/05, Volkswagen, Nr. 19; ESTT, sujungtos bylos C-197/11 ir 203/11 Libert, Nr. 44; ESTT byla C-315/02, Lenz, Nr. 21.

(40)  ESTT byla C-302/97, Konle, Nr. 38. Taip pat žr. C-367/98, Komisija prieš Portugaliją, Nr. 48; Byla C-463/00, Komisija prieš Ispaniją („Auksinės akcijos“), Nr. 56. Taip pat žr. bylas C-163/99, C-98/01, Komisija prieš Jungtinę Karalystę („BAA auksinės akcijos“); C-452/01, Ospelt, Nr. 24; C-174/04, Komisija prieš Italiją („Automatiškas balso teisių sustabdymas privatizuotose įmonėse“); sujungtos bylos C-463/04 ir 464/04, Federconsumatori; C-244/11, Komisija prieš Graikiją („Strateginių akcinių bendrovių auksinės akcijos“), 15 ir 16. Taip pat žr. 1966 m. balandžio 27 d.AG Roemer nuomonę sujungtose bylose 56/64 ir 58/64, Consten and Grundig, ECR, p. 352 (366); byla C-105/12, Essent, Nr. 36.

(41)  ESTT bylos C-101/05, Skatteverket, Nr. 36; C-446/04, Test Claimants in the FII Group Litigation, Nr. 171.

(42)  Žr., pavyzdžiui, bylą C-446/04, FII Group.

(43)  ESTT byla C-17/03, VEMW, Nr. 80

(44)  ESTT, sujungtos bylos C-182/03 ir C-217/03, Forum 187, Nr. 147

(45)  Byla C-182/83 Fearon, nr 3.

(46)  Byla C-452/01 Ospelt, Nr. 39, 43.

(47)  Byla C-370/05 Festersen, Nr. 27, 28.

(48)  byla C-302/97 Konle, Nr. 40; sujungtos bylos C-519/99–C-524/99 ir C-526/99–C-540/99 Reisch, Nr. 34;

(49)  Byla C-423/98 Albore, Nr. 18, 22.

(50)  Žr. ESTT bylą C-243/01, Gambelli, Nr. 67; Byla C-169/07, Hartlauer, Nr. 55 ir teismo praktika, nurodyta sprendime.

(51)  Dėl proporcingumo principo aspekto visų pirma žr.: ESTT byla C-543/08, Komisija prieš Portugaliją, nr. 83.

(52)  ESTT byla C-333/14, Scotch Whiskey, Nr. 53.

(53)  ESTT byla C-333/14, Scotch Whiskey, Nr. 54.

(54)  Žr. bylą C-452/01, Ospelt Nr. 43–45. Kitais atvejais Teisingumo Teismas nusprendė kitaip: Reisch byloje Teisingumo Teismas nusprendė, kad reikalavimas gauti išankstinį leidimą nagrinėjamu atveju galėtų būti pakeistas išankstinio deklaravimo sistema, taigi jis neproporcingas: sujungtos bylos C-515/99, Reisch ir al., Nr. 37–38 ir jose nurodyta teismo praktika. Be to, reikia atsižvelgti į tai, kad deklaravimo prievolė paprastai reiškia apribojimą, kuris turi būti pagrįstas ir atitikti proporcingumo, teisinio tikrumo ir pagrindinių teisių principus, žr., pavyzdžiui, Sprendimą Reisch, cit., Nr. 32; byla C-213/04, Burtscher, Nr. 43.

(55)  Žr., pvz., bylą C-567/07, Woningstichting Sint Servatius, Nr. 35.

(56)  Byla C-201/15, AGET Iraklis, Nr. 99-101.

(57)  Žr. ESTT bylą C-54/99, Eglise de Scientologie, Nr. 17; C-205/99, Analir, Nr. 38.

(58)  Byla C-370/05, Festersen, Nr. 43.

(59)  Sujungtos bylos C-197/11 ir C-203/11, Eric Libert, Nr. 57–59. Taip pat. žr. ESTT abejones: byla C-567/07, Woningstichting Sint Servatius, Nr. 37 ir 38 dėl kriterijų „dėl aprūpinimo socialiniu būstu (...) intereso“.

(60)  Byla C-452/01, Ospelt, Nr. 52.

(61)  Dėl kapitalo judėjimo apribojimų: ESTT byla C-112/05, Volkswagen, Nr. 19; Sujungtos bylos C-197/11 ir 203/11 Libert, Nr. 44; byla C-315/02, Lenz, Nr. 21. Nacionalinės taisyklės, apribojančios šalių laisvę nustatyti kainas sandoriuose, taip pat buvo laikomos apribojimais įsisteigimo laisvės ir laisvo paslaugų teikimo srityje (žr., pavyzdžiui, bylą C-327/12, SOA, Nr. 58; sujungtos bylos C-94/04 ir C-202/04, Cipolla ir kiti, Nr. 60). Kiek tai susiję su laisvu prekių judėjimu, žr. Teisingumo Teismo bylą 82/77, van Tiggele, Nr. 21; 231/83, Cullet, Nr. 29; C-531/07, Fachverband der Buch- und Medienwirtschaft prieš LIBRO, Nr. 2; C-333/14, Scotch Whisky Association, Nr. 32, kur dėl įsisteigimo laisvės ESTT konstatavo, kad „vien dėl to, kad dėl pagrindinėje byloje nagrinėjamų teisės aktų mažesnė importuojamų produktų savikaina gali neturėti įtakos pardavimo vartotojui kainai, jais į Britanijos rinką gali būti kliudoma patekti kitose valstybėse narėse nei Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Jungtinė Karalystė teisėtai parduodamiems alkoholiniams gėrimams, todėl jie yra kiekybiniam apribojimui lygiaverčio poveikio priemonė, kaip ji suprantama pagal SESV 34 straipsnį“.

(62)  Žr. pirmiau minėtą teismų praktiką, taip pat Europos Sąjungos Teisingumo Teismo bylą C-577/11, DKV Belgium SA, kurioje ESTT nusprendė, kad Belgijos draudimo įmokų kainų reguliavimas sveikatos sektoriuje yra pateisinamas ir proporcingas apribojimas. Europos Teisingumo Teismas pabrėžė, kad, inter alia, vienas iš stacionaraus gydymo draudimo požymių yra tai, jog tikimybė, kad įsikiš draudikai, didėja su apdraustųjų amžiumi (Nr. 43); Europos Sąjungos Teisingumo Teismas nusprendė, kad įmokų tarifo padidinimo sistema, kaip antai nustatyta Belgijos teisėje šiuo atveju, užtikrinama, kad apdraustieji, būdami būtent tokio amžiaus, kai to reikės, bus apsaugoti nuo draudimo įmokų didelio ir netikėto padidinimo (Nr. 49).

(63)  Paprastai valstybės pagalbos buvimą galima atmesti, jei valstybinė žemė parduodama įprastomis rinkos sąlygomis. Tai gali būti užtikrinta, jei pardavimas vykdomas konkurencinio, skaidraus, nediskriminacinio ir besąlyginio konkurso tvarka, kai leidžiama dalyvauti visiems suinteresuotiems ir reikalavimus atitinkantiems konkurso dalyviams, laikantis SESV nustatytų viešųjų pirkimų principų (žr. Komisijos pranešimo dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalyje vartojamos valstybės pagalbos sąvokos 89 ir paskesnius punktus (OL C 262, 2016 7 19, p. 1) ir ten minimą nusistovėjusią teismų praktiką). Kitu atveju, siekiant išvengti valstybės pagalbos ir taip laikytis SESV 107 straipsnio, turi būti naudojami kitokie metodai, užtikrinantys, kad žemės ūkio paskirties žemės privatizavimas būtų vykdomas kaina, atitinkančia kainą, kurią privatus pardavėjas sutiktų mokėti įprastomis rinkos sąlygomis.

(64)  ESTT byla C-239/09, Seydaland Vereinigte Agrarbetriebe, Nr. 35, 43, 54.

(65)  Byla C-39/14, BVVG Bodenverwertungs- und -verwaltungs GmbH, Nr. 39, 40.

(66)  Generalinio advokato Cruz Villalón išvada, pateikta 2015 m. kovo 17 d. byloje C-39/14, Nr. 69–79.

(67)  Byla C-39/14, BVVG Bodenverwertungs- und -verwaltungs GmbH, Nr. 55.

(68)  Byla C-370/05 Festersen, Nr. 27, 28.

(69)  Buvo taikomos kitos sąlygos, ypač susijusios su ūkininkavimo kvalifikacijomis (žr. bylą C-452/01, Ospelt, Nr. 13).

(70)  Byla C-452/01, Ospelt, Nr. 49–53.

(71)  Argumentavimas byloje Ospelt, C-452/01, Ospelt Nr. 49–53.

(72)  Žr. http://ec.europa.eu/internal_market/qualifications/regprof/index.cfm

(73)  Byla C-182/83, Fearon, 9–11 punktai.

(74)  Byla C-452/01, Ospelt, Nr. 54.

(75)  Byla C-370/05, Festersen, Nr. 35, 40. Teisė laisvai judėti ir apsigyventi valstybių narių teritorijose yra pagrindinė teisė, numatyta Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos, pasirašytos Romoje 1950 m. lapkričio 4 d., 4 protokole ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 45 straipsnyje.

(76)  Byla C-370/05, Festersen, Nr. 39.

(77)  Byla C-279/93, Finanzamt Köln-Altstadt v Schumacker, Nr. 28; C-513/03, van Hilten-van der Heijden, Nr. 44; C-370/05 Festersen, Nr. 25; byloje C-11/07, Eckelkamp, Nr. 46 (didesnė mokesčių našta nerezidentams)

(78)  Byla C-452/01, Ospelt, Nr. 51.

(79)  Byla C-452/01, Ospelt, Nr. 52.

(80)  Žr., pavyzdžiui, ESTT byla C-279/93, Finanzamt Köln-Altstadt v Schumacker, Nr. 28; C-513/03, van Hilten-van der Heijden, Nr. 44; C-370/05 Festersen, Nr. 25; C-11/07, Eckelkamp, Nr. 46 (didesnė mokesčių našta nerezidentams).

(81)  Dėl kapitalo judėjimo apribojimų: ESTT byla C-112/05, Volkswagen, Nr. 19; Sujungtos bylos C-197/11 ir 203/11 Libert, Nr. 44; byla C-315/02, Lenz, Nr. 21.

(82)  Pavyzdžiui, ESTT nepritarė įgijėjo, kuris „dėl svarbios ir ilgalaikės aplinkybės (...) su savivaldybe turi profesinį, šeimos, socialinį ar ekonominį ryšį“, specialiai teisei, jam suteiktai siekiant saugoti mažiau pasiturinčią endogeninę visuomenės dalį nekilnojamojo turto rinkoje. ESTT paaiškino, kad tokios sąlygos gali būti tenkinamos ne tik šios mažiau pasiturinčios visuomenės dalies, bet ir kitų asmenų, turinčių pakankamai išteklių, kurie neturi jokio ypatingo socialinės apsaugos nekilnojamo turto rinkoje poreikio (sujungtos bylos C-197/11 ir C-203/11, Eric Libert, Nr. 54-56).

(83)  Sujungtos bylos C-197/11 ir C-203/11, Eric Libert, Nr. 54-56.

(84)  Byla C-118/07, Komisija prieš Suomiją, Nr. 48; C-266/03, Komisija prieš Liuksemburgą, Nr. 35: „valstybė narė (...) negali remtis abipusiu principu ir galimu kitos valstybės narės padarytu Sutarties pažeidimu, kad pateisintų savo pačios įsipareigojimų neįvykdymą“.

---

PRIEDAS

1 paveikslas

Žemės nuomos kaina kaip žemės kainos rodiklis
   (1)

2 paveikslas

Ilgalaikiai žemės vertės/ha pokyčiai (vidurkis eurais)
   (2)

---

(1)  Metinės nuomos kaina, kurią ūkininkai turi sumokėti už vieną hektarą žemės, paprastai yra laikoma geriausiu žemės kainos rodikliu. Žemėlapyje parodoma, kad žemės nuomos kaina ES regionuose labai skiriasi: ir ne tik dėl pasiūlos ir paklausos veiksnių, bet ir dėl bendro kainų lygio (perkamosios galios) ir reguliavimo aplinkos skirtumų įvairiose šalyse. 2013 m. vidutinė žemės nuomos už hektarą kaina didžiausia buvo Kanarų salose ir Nyderlanduose (atitinkamai maždaug 1 300 eurų ir 780 eurų). Žemės nuomos kainos buvo taip pat labai aukštos Hamburgo regione (670 EUR) ir Danijoje (610 EUR). Kita vertus, nuomos kainos buvo ypač žemos Latvijoje ir Estijoje (30 EUR/ha) ir daugelyje regionų su intensyviai žemės ūkio produkcijai nepalankiomis sąlygomis: ES-ŪADT, ūkių apskaitos duomenų tinklas, į kurį pateikiama nuoroda 1 ir 2 pav., renka metinius duomenis apie ūkio turto vertę (įskaitant žemę) ir nuomą 87 000 atrinktuose į rinką orientuotuose ūkiuose visoje ES. Eurostato metinis nacionalinių duomenų apie žemės ir jos nuomos kainas rinkinys šiuo metu dar kuriamas.

(2)  „Žemės vertė“ išmatuota pagal galutinį žemės vertinimą; „ha“ reiškia savininko valdomas zonas; „ES-N 10“ – tai dešimt šalių, į Sąjungą įstojusių 2004 m. (Kipras, Čekija, Estija, Vengrija, Latvija, Lietuva, Malta, Lenkija, Slovakija ir Slovėnija); „ES-N 2“ – tai šalys, įstojusios 2007 m. (Bulgarija ir Rumunija).

---

Europos maisto saugos tarnyba

| 18.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 350/21 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 350/21

---

Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) veiklos srityse dirbančių organizacijų tinklas

(2017/C 350/06)

Reglamento (EB) Nr. 178/2002 (1) 36 straipsnio 2 dalyje nurodyta, kad Europos maisto saugos tarnybos „Valdančioji taryba Vykdomojo direktoriaus siūlymu sudaro viešai skelbtiną valstybių narių paskirtų kompetentingų organizacijų, galinčių individualiai arba per tinklus padėti tarnybai vykdyti jos misiją, sąrašą“.

EFSA Valdančioji taryba pirmą kartą sąrašą sudarė 2006 m. gruodžio 19 d., ir nuo to laiko jis:

| i. | reguliariai atnaujinamas, remiantis EFSA Vykdomojo direktoriaus pasiūlymais, taip pat atsižvelgiant į peržiūros rezultatus ar naujus valstybių narių pasiūlymus paskirti organizacijas (pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 2230/2004 2 straipsnio 4 dalį (2)); |
| --- | --- |

i.

reguliariai atnaujinamas, remiantis EFSA Vykdomojo direktoriaus pasiūlymais, taip pat atsižvelgiant į peržiūros rezultatus ar naujus valstybių narių pasiūlymus paskirti organizacijas (pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 2230/2004 2 straipsnio 4 dalį (2));

| ii. | skelbiamas viešai EFSA interneto svetainėje, kurioje pateikiamas naujausias kompetentingų organizacijų sąrašas; |
| --- | --- |

ii.

skelbiamas viešai EFSA interneto svetainėje, kurioje pateikiamas naujausias kompetentingų organizacijų sąrašas;

| iii. | randamas per organizacijų paieškos sistemą Article 36, pateikiant kontaktinius duomenis ir konkrečias organizacijų kompetencijos sritis. |
| --- | --- |

iii.

randamas per organizacijų paieškos sistemą Article 36, pateikiant kontaktinius duomenis ir konkrečias organizacijų kompetencijos sritis.

Ši atitinkama informacija pateikiama EFSA interneto svetainėje šiais adresais:

| i. | naujausi EFSA Valdančiosios tarybos kompetentingų organizacijų sąrašo pakeitimai [11/10/2017] – [http://www.efsa.europa.eu/en/events/event/171011-1]; |
| --- | --- |

i.

naujausi EFSA Valdančiosios tarybos kompetentingų organizacijų sąrašo pakeitimai [11/10/2017] – [http://www.efsa.europa.eu/en/events/event/171011-1];

| ii. | atnaujintas kompetentingų organizacijų sąrašas – http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/assets/art36listg.pdf; |
| --- | --- |

ii.

atnaujintas kompetentingų organizacijų sąrašas – http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/assets/art36listg.pdf;

| iii. | paieškos sistema Article 36 – http://www.efsa.europa.eu/art36/search |
| --- | --- |

iii.

paieškos sistema Article 36 – http://www.efsa.europa.eu/art36/search

EFSA atnaujins šį pranešimą, patikslindama pateiktas interneto svetainių nuorodas.

Norėdami gauti daugiau informacijos, rašykite adresu Cooperation.Article36@efsa.europa.eu.

---

(1)  2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 178/2002, nustatantis maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiantis Europos maisto saugos tarnybą ir nustatantis su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (OL L 31, 2002 2 1, p. 1).

(2)  2004 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2230/2004, nustatantis išsamias Reglamento (EB) Nr. 178/2002 taikymo taisykles dėl Europos maisto saugos tarnybos veiklos srityse dirbančių organizacijų tinklo (OL L 379, 2004 12 24, p. 64).

---

Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų institucija

| 18.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 350/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 350/22

---

Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų institucijos sprendimas

2017 m. liepos 18 d.

registruoti Europos demokratų partiją

(Tekstas autentiškas tik anglų kalba)

(2017/C 350/07)

EUROPOS POLITINIŲ PARTIJŲ IR EUROPOS POLITINIŲ FONDŲ INSTITUCIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 dėl Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų statuto ir finansavimo (1), ypač į jo 9 straipsnį,

atsižvelgdama į Europos demokratų partijos prašymą,

kadangi:

| (1) | Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų institucija (toliau – institucija) 2017 m. gegužės 31 d. gavo Europos demokratų partijos (toliau – pareiškėja) prašymą pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 8 straipsnio 1 dalį registruoti ją kaip Europos politinę partiją, o 2017 m. birželio 23 d., 2017 m. liepos 5 d. ir 2017 m. liepos 11 d. – prašymą papildančius dokumentus; |
| --- | --- |

(1)

Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų institucija (toliau – institucija) 2017 m. gegužės 31 d. gavo Europos demokratų partijos (toliau – pareiškėja) prašymą pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 8 straipsnio 1 dalį registruoti ją kaip Europos politinę partiją, o 2017 m. birželio 23 d., 2017 m. liepos 5 d. ir 2017 m. liepos 11 d. – prašymą papildančius dokumentus;

| (2) | pareiškėja pateikė dokumentus, įrodančius, kad ji tenkina Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 3 straipsnyje nustatytas sąlygas, deklaraciją, pateikiamą naudojant šio reglamento priede nustatytą formą, ir pareiškėjos statutą, kuriame išdėstytos nuostatos, nurodytos reglamento 4 straipsnyje; |
| --- | --- |

(2)

pareiškėja pateikė dokumentus, įrodančius, kad ji tenkina Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 3 straipsnyje nustatytas sąlygas, deklaraciją, pateikiamą naudojant šio reglamento priede nustatytą formą, ir pareiškėjos statutą, kuriame išdėstytos nuostatos, nurodytos reglamento 4 straipsnyje;

| (3) | kartu su prašymu pateikiama pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 15 straipsnio 2 dalį notaro Dimitri Cleenewerck’o de Crayencour’o išduota pažyma, kuria patvirtinama, kad pareiškėjos būstinė yra Belgijoje ir kad jos statutas atitinka taikytinas nacionalinės teisės nuostatas; |
| --- | --- |

(3)

kartu su prašymu pateikiama pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 15 straipsnio 2 dalį notaro Dimitri Cleenewerck’o de Crayencour’o išduota pažyma, kuria patvirtinama, kad pareiškėjos būstinė yra Belgijoje ir kad jos statutas atitinka taikytinas nacionalinės teisės nuostatas;

| (4) | pareiškėja pateikė papildomus dokumentus pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES, Euratomas) 2015/2401 (2) 1 ir 2 straipsnius; |
| --- | --- |

(4)

pareiškėja pateikė papildomus dokumentus pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES, Euratomas) 2015/2401 (2) 1 ir 2 straipsnius;

| (5) | pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 9 straipsnį institucija išnagrinėjo prašymą ir pateiktus patvirtinamuosius dokumentus ir mano, kad pareiškėja atitinka šio reglamento 3 straipsnyje išdėstytas registracijos sąlygas ir kad jos statute išdėstytos nuostatos, nurodytos šio reglamento 4 straipsnyje, |
| --- | --- |

(5)

pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 9 straipsnį institucija išnagrinėjo prašymą ir pateiktus patvirtinamuosius dokumentus ir mano, kad pareiškėja atitinka šio reglamento 3 straipsnyje išdėstytas registracijos sąlygas ir kad jos statute išdėstytos nuostatos, nurodytos šio reglamento 4 straipsnyje,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Europos demokratų partija registruojama kaip Europos politinė partija.

Ji įgis Europos teisinį subjektiškumą šio sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja pranešimo apie jį dieną.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas

| Europos demokratų partijai |
| --- |
| Rue de l’Industrie/Nijverheidsstraat 4 |
| 1000 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Europos demokratų partijai

Rue de l’Industrie/Nijverheidsstraat 4

1000 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Priimta Briuselyje 2017 m. liepos 18 d.

Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų institucijos vardu

Direktorius

M. ADAM

---

(1)  OL L 317, 2014 11 4, p. 1.

1

(2)  2015 m. spalio 2 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES, Euratomas) 2015/2401 dėl Europos politinių partijų ir fondų registro turinio ir veikimo (OL L 333, 2015 12 19, p. 50).

2

---

PRIEDAS

Parti Démocrate européen

Statuts

Adoptés le 13 juillet 2004

Modifiés par le Congrès de Bruxelles, le 11 décembre 2014

PRÉAMBULE

Sur la base,

| — | d’un engagement pour une Europe de plus en plus intégrée politiquement, et de la construction d'une Union démocratique, libre et solidaire ; |
| --- | --- |

—

d’un engagement pour une Europe de plus en plus intégrée politiquement, et de la construction d'une Union démocratique, libre et solidaire ;

| — | de la volonté conjointe de construire une vision politique claire pour un futur commun avec pour but ultime la construction d'une Europe politique qui serait également une ‘Europe de solidarité’; |
| --- | --- |

—

de la volonté conjointe de construire une vision politique claire pour un futur commun avec pour but ultime la construction d'une Europe politique qui serait également une ‘Europe de solidarité’;

| — | du soutien nécessaire des institutions européennes comme clé pour construire le futur de l'Union européenne ; |
| --- | --- |

—

du soutien nécessaire des institutions européennes comme clé pour construire le futur de l'Union européenne ;

| — | du projet pour une Europe en paix et prospère fondée sur les valeurs partagées de paix, de liberté, de démocratie, de solidarité et d'éducation ; |
| --- | --- |

—

du projet pour une Europe en paix et prospère fondée sur les valeurs partagées de paix, de liberté, de démocratie, de solidarité et d'éducation ;

nous établissons le Parti Démocrate européen.

Par cet accord, les partis des pays, des nationalités historiques et des régions de l'Union européenne qui partagent des valeurs communes et les principes indiqués dans ce préambule composent ‘le Parti Démocrate européen (PDE)’.

STATUTS DU PARTI DÉMOCRATE EUROPÉEN

TITRE I   DÉNOMINATION, SIÈGE, BUT, DURÉE

Article 1er : Dénomination

Une association internationale sans but lucratif est constituée entre les signataires sous la dénomination ‘Parti Démocrate européen’.

L’association se réserve le droit d’utiliser la dénomination abrégée ‘PDE’ ou ‘EDP’ dans tous les actes, factures, annonces, publications et autres documents émanant de l’association, ces abréviations pouvant être utilisées séparément.

L’association est régie par les dispositions du titre III de la loi du 27 juin 1921 sur les associations sans but lucratif, les associations internationales sans but lucratif et les fondations.

Article 2 : Siège social

Le siège social de l’association est fixé à Bruxelles, rue de l’Industrie, 4, dans l’arrondissement judiciaire de Bruxelles.

Le Conseil est habilité à modifier l’adresse du siège social.

Article 3 : Langues officielles

Les langues des partis membres du Parti démocrate européen sont langues officielles. Les langues de travail du Parti Démocrate européen sont le français, l'italien, l'anglais et l’allemand. Les documents officiels sont traduits dans les langues de travail.

Article 4 : But

Sans but lucratif, le Parti Démocrate européen a pour but exclusif :

| — | d’assurer une collaboration étroite et permanente entre ses membres dans le but d’atteindre leurs objectifs ; |
| --- | --- |

—

d’assurer une collaboration étroite et permanente entre ses membres dans le but d’atteindre leurs objectifs ;

| — | promouvoir et organiser des initiatives au niveau européen avec l’implication de ses membres ; |
| --- | --- |

—

promouvoir et organiser des initiatives au niveau européen avec l’implication de ses membres ;

| — | soutenir et coordonner les actions des partis membres lors des élections au Parlement européen ; |
| --- | --- |

—

soutenir et coordonner les actions des partis membres lors des élections au Parlement européen ;

| — | développer des relations de travail étroites entre et au sein des partis membres, leurs groupes parlementaires, européen, nationaux et régionaux, les groupes dans les autres assemblées parlementaires et les partis qui ont la même plateforme politique en dehors de l'Union européenne ; |
| --- | --- |

—

développer des relations de travail étroites entre et au sein des partis membres, leurs groupes parlementaires, européen, nationaux et régionaux, les groupes dans les autres assemblées parlementaires et les partis qui ont la même plateforme politique en dehors de l'Union européenne ;

| — | poursuivre ses actions dans le but de l'unification fédérale et l'intégration de l'Europe ; |
| --- | --- |

—

poursuivre ses actions dans le but de l'unification fédérale et l'intégration de l'Europe ;

| — | soutenir pleinement la représentation des intérêts régionaux et locaux et l'application adéquate du principe de subsidiarité y compris dans le cadre de chaque Etat membre. |
| --- | --- |

—

soutenir pleinement la représentation des intérêts régionaux et locaux et l'application adéquate du principe de subsidiarité y compris dans le cadre de chaque Etat membre.

Le Parti Démocrate européen mène des actions et conduit toutes les activités, à la fois en Belgique et à l'étranger, qui augmente ou font la promotion, directement ou indirectement, de ses buts et objectifs.

Le PDE cherche une position commune entre ses membres sur tous les sujets importants concernant l’Union européenne. En outre, il informe l’opinion publique et l’implique dans la création d'une Europe unie.

À travers leurs actions régionales et nationales, les partis membres soutiennent les positions défendues par le PDE dans le cadre de l'Union européenne. Dans le contexte des actions nationales et régionales, les partis membres peuvent conserver leur nom, leur identité et leur autonomie.

En vue de la réalisation de son but, l’association peut, à titre gratuit ou à titre onéreux, recevoir, céder, en pleine propriété ou autrement, tous immeubles.

Elle peut accomplir tous les actes se rapportant directement ou indirectement à son but et notamment :

| — | poser tous les actes de gestion de son patrimoine en conformité avec son but ; |
| --- | --- |

—

poser tous les actes de gestion de son patrimoine en conformité avec son but ;

| — | prêter son concours et s’intéresser à toute activité en conformité avec son but. |
| --- | --- |

—

prêter son concours et s’intéresser à toute activité en conformité avec son but.

Article 5 : Relation avec le(s) groupe(s) au Parlement européen.

Le Parti Démocrate européen peut former une alliance avec d'autres partis européens afin de constituer un (ou des) groupe(s) efficace(s) pour promouvoir ses valeurs au sein du Parlement européen et dans les autres institutions ou organes européens.

À cet égard,

tous les députés représentants des partis membres, ou membre(s) seul(s) doivent siéger au sein du (des) groupe(s) défini(s) par les instances compétentes ;

les chefs de délégations des différents partis membres nouent des relations étroites, ont des réunions régulières afin de décider les positions communes et d’assurer la cohérence des positions du PDE au sein du (des) groupe(s) parlementaire(s).

Article 6 : Durée

L’association est constituée pour une durée indéterminée.

TITRE II   AFFILIATION

Article 7 : Membres

Le nombre de membres est illimité, mais ne peut être inférieur à trois.

Sont membres fondateurs de l’association : les comparants au présent acte agissant ès qualité.

Sont membres de l’association : les membres qui seront admis par le Conseil.

Les membres de l’association sont divisés en six catégories : les partis membres, les membres individuels, les membres affiliés, les membres observateurs, les personnes physiques et les associations.

| 1. | Les partis membres sont des partis nationaux et/ou régionaux établis dans les Etats membres, les nationalités historiques et les régions de l’Union européenne, qui ont signé les statuts et partagent les buts et les objectifs du PDE. Ils sont soit membres fondateurs ou membres admis au parti après son établissement, en accord avec les règles posées par ces statuts. |
| --- | --- |

1.

Les partis membres sont des partis nationaux et/ou régionaux établis dans les Etats membres, les nationalités historiques et les régions de l’Union européenne, qui ont signé les statuts et partagent les buts et les objectifs du PDE. Ils sont soit membres fondateurs ou membres admis au parti après son établissement, en accord avec les règles posées par ces statuts.

| 2. | Les membres individuels sont des membres des institutions et organes européens prévus par les traités, des Parlements nationaux, des assemblées régionales et locales. Ils sont soit membres fondateurs ou membres admis au parti après son établissement, en accord avec les règles posées par ces statuts. |
| --- | --- |

2.

Les membres individuels sont des membres des institutions et organes européens prévus par les traités, des Parlements nationaux, des assemblées régionales et locales. Ils sont soit membres fondateurs ou membres admis au parti après son établissement, en accord avec les règles posées par ces statuts.

| 3. | Le statut de membre affilié peut être donné aux partis européens des pays non membres de l'Union européenne, mais qui partagent les objectifs du PDE ainsi que le manifeste. |
| --- | --- |

3.

Le statut de membre affilié peut être donné aux partis européens des pays non membres de l'Union européenne, mais qui partagent les objectifs du PDE ainsi que le manifeste.

| 4. | Le statut de membre observateur peut être donné aux partis des Etats non membres de l'Union européenne qui partagent les objectifs du PDE, ainsi que le manifeste. |
| --- | --- |

4.

Le statut de membre observateur peut être donné aux partis des Etats non membres de l'Union européenne qui partagent les objectifs du PDE, ainsi que le manifeste.

| 5. | Les personnes physiques adhérentes des partis membres sont membres de droit. Les personnes physiques non adhérentes d’un parti membre et ayant acquitté une cotisation dont le montant est fixé par la Présidence sont membres après admission par le Conseil dès lors qu’elles ne sont pas adhérentes d’un parti politique national, régional ou local membre d’un autre parti ou groupe au Parlement européen. |
| --- | --- |

5.

Les personnes physiques adhérentes des partis membres sont membres de droit. Les personnes physiques non adhérentes d’un parti membre et ayant acquitté une cotisation dont le montant est fixé par la Présidence sont membres après admission par le Conseil dès lors qu’elles ne sont pas adhérentes d’un parti politique national, régional ou local membre d’un autre parti ou groupe au Parlement européen.

| 6. | Les associations sans but lucratif ayant acquitté une cotisation dont le montant est fixé par la Présidence sont membres après admission par le Conseil.
  Les parlementaires européens adhérents au PDE qui ne sont pas affiliés à un parti national membre du PDE peuvent se constituer en association sans but lucratif sous le régime juridique d’un Etat membre de l’Union européenne, pour adhérer conformément à ce qui est disposé par l’art. 8.
  Les membres s’engagent à ne poser aucun acte contraire au but social de l’association ou à ne porter aucun préjudice à cette dernière de quelque façon que ce soit. |
| --- | --- |

6.

Les associations sans but lucratif ayant acquitté une cotisation dont le montant est fixé par la Présidence sont membres après admission par le Conseil.

Les parlementaires européens adhérents au PDE qui ne sont pas affiliés à un parti national membre du PDE peuvent se constituer en association sans but lucratif sous le régime juridique d’un Etat membre de l’Union européenne, pour adhérer conformément à ce qui est disposé par l’art. 8.

Les membres s’engagent à ne poser aucun acte contraire au but social de l’association ou à ne porter aucun préjudice à cette dernière de quelque façon que ce soit.

Article 8 : Admission

Les partis, les personnes et les associations constituées conformément à l’article 7 souhaitant rejoindre le PDE et qui remplissent les conditions énoncées dans ces statuts doivent faire acte de candidature auprès de la Présidence.

La Présidence rédige un rapport sur l'admissibilité du parti, de la personne ou de l’association et fait des recommandations au Conseil, qui statue sur l'admission à la majorité des deux tiers.

Article 9 : Décès, démission, exclusion

Le décès du membre, s’il s’agit d’une personne physique, ou sa dissolution, s’il s’agit d’une personne morale, entraîne de plein droit la perte de la qualité de membre.

Le statut de membre prend également fin en cas de démission écrite présentée au Conseil. Le statut de membre prend fin aussi si le Conseil décide d’exclure un membre à la majorité des deux tiers des votes, sur les recommandations de la Présidence.

Les membres peuvent être exclus du parti pour une des raisons suivantes :

| — | lorsqu'ils manquent au respect des statuts du PDE ou au règlement intérieur ; |
| --- | --- |

—

lorsqu'ils manquent au respect des statuts du PDE ou au règlement intérieur ;

| — | lorsqu'ils manquent au respect des décisions prises par une instance du PDE, en accord avec ces statuts ; |
| --- | --- |

—

lorsqu'ils manquent au respect des décisions prises par une instance du PDE, en accord avec ces statuts ;

| — | lorsqu'ils ne respectent plus les conditions d'éligibilité ; |
| --- | --- |

—

lorsqu'ils ne respectent plus les conditions d'éligibilité ;

| — | lorsqu'ils agissent d'une manière qui agit au détriment des intérêts et des valeurs du Parti Démocrate européen. |
| --- | --- |

—

lorsqu'ils agissent d'une manière qui agit au détriment des intérêts et des valeurs du Parti Démocrate européen.

La personne physique ou morale qui a perdu la qualité de membre, ainsi que les héritiers ou ayant droit du membre décédé, s’il s’agit d’une personne physique, ou du membre dissout, s’il s’agit d’une personne morale, n’ont aucun droit sur le fonds social.

Ils ne peuvent réclamer ou requérir, ni relevé, ni reddition de compte, ni apposition de scellés, ni inventaires.

Article 10 : Cotisation

Une cotisation est demandée aux membres. Son montant est arrêté par la Présidence.

Article 11 : L’Institut des Démocrates européens

L’Institut des Démocrates européens (IED) est la fondation politique au niveau européen affiliée au PDE. Dans le respect des buts et des valeurs fondamentales défendus par l’Union européenne, il soutient et complète les objectifs du PDE. L’IED a une personnalité juridique distincte du PDE.

Article 12 : Les Jeunes Démocrates européens

Les Jeunes Démocrates européens (JDE) sont l’organisation jeune officiellement reconnue par le PDE. Ils collaborent étroitement à la réalisation des buts politiques du PDE. Les JDE désignent leurs organes de façon autonome, conformément à leurs statuts.

TITRE III   ORGANES

Article 13

Les organes du Parti démocrate européen sont :

| — | le Conseil ; |
| --- | --- |

—

le Conseil ;

| — | la Présidence. |
| --- | --- |

—

la Présidence.

I.   LE CONSEIL ou assemblée générale

Article 14 : Composition

Le Conseil comprend les membres suivants :

| — | les délégués des partis membres ; |
| --- | --- |

—

les délégués des partis membres ;

| — | les membres individuels ; |
| --- | --- |

—

les membres individuels ;

| — | les délégués des membres affiliés ; |
| --- | --- |

—

les délégués des membres affiliés ;

| — | les délégués des membres observateurs ; |
| --- | --- |

—

les délégués des membres observateurs ;

| — | les membres de la Présidence. |
| --- | --- |

—

les membres de la Présidence.

La répartition des délégués est déterminée par la Présidence dans le souci de la juste représentativité des membres du PDE.

Article 15 : Attributions

Le Conseil a les pouvoirs les plus étendus en vue de réaliser le but de l’association.

Par ailleurs, le Conseil a les pouvoirs qui lui sont spécialement attribués par les présents statuts. Il :

| — | est responsable de la cohérence globale de l’action politique pour mettre en œuvre le programme politique du PDE ; |
| --- | --- |

—

est responsable de la cohérence globale de l’action politique pour mettre en œuvre le programme politique du PDE ;

| — | nomme et révoque les membres de la Présidence ; |
| --- | --- |

—

nomme et révoque les membres de la Présidence ;

| — | décide des règles d'adhésion et du statut d'observateur ; |
| --- | --- |

—

décide des règles d'adhésion et du statut d'observateur ;

| — | approuve les adhésions et les exclusions, sur le rapport de la Présidence ; |
| --- | --- |

—

approuve les adhésions et les exclusions, sur le rapport de la Présidence ;

| — | adopte et amende le règlement intérieur, sur proposition du (des) Président(s) ; |
| --- | --- |

—

adopte et amende le règlement intérieur, sur proposition du (des) Président(s) ;

| — | approuve le budget et les comptes annuels ; |
| --- | --- |

—

approuve le budget et les comptes annuels ;

| — | approuve les modifications statutaires et peut prononcer la dissolution volontaire de l’association. |
| --- | --- |

—

approuve les modifications statutaires et peut prononcer la dissolution volontaire de l’association.

Article 16 : Convocation et tenue des réunions

Le Conseil est convoqué par la Présidence au moins deux fois par an et chaque fois que l’intérêt de l’association l’exige.

Une session extraordinaire du Conseil peut être convoquée à la requête de la majorité simple des partis membres du PDE.

Les délégués des partis membres et affiliés et les membres individuels disposent d'un vote chacun. Les décisions et les délibérations du Conseil sont valides lorsque au moins un tiers de ses membres sont présents.

Les décisions sont prises à la majorité simple des délégués présents et participant au vote, à moins que cela soit spécifié différemment dans les statuts.

Lorsque moins d'un tiers des délégués sont présents, le Conseil peut, à la majorité simple des membres présents, convoquer une deuxième réunion qui doit se tenir au moins deux semaine plus tard. Le quorum n'est pas requis pour les décisions adoptées à une deuxième réunion de ce type.

Un membre du Conseil peut se faire représenter par un autre membre du Conseil qui ne peut être porteur de plus d’une procuration à la fois.

Les résolutions sont consignées dans un registre signé par le Président du Conseil et un autre de ses membres et est conservé au siège social de l’association.

Article 17 : La Convention

Avant les élections européennes, le Conseil se réunit en Convention. Celle-ci fixe les principales orientations et le programme politique du PDE.

Elle adopte le manifeste électoral et désigne le candidat à la présidence de la Commission européenne.

II.   LA PRESIDENCE

Article 18 : Composition

La Présidence est constituée de :

| — | le(s) Président(s) ; |
| --- | --- |

—

le(s) Président(s) ;

| — | le(s) Président(s) d’honneur ; |
| --- | --- |

—

le(s) Président(s) d’honneur ;

| — | le(s) Vice(s)-Président(s) ; |
| --- | --- |

—

le(s) Vice(s)-Président(s) ;

| — | un représentant par délégation nationale représentée par au moins un membre au Parlement européen ; |
| --- | --- |

—

un représentant par délégation nationale représentée par au moins un membre au Parlement européen ;

| — | le(s) secrétaire(s) général(aux) ; |
| --- | --- |

—

le(s) secrétaire(s) général(aux) ;

| — | Les secrétaires généraux adjoints ; |
| --- | --- |

—

Les secrétaires généraux adjoints ;

| — | le Trésorier ; |
| --- | --- |

—

le Trésorier ;

| — | le Délégué général ; |
| --- | --- |

—

le Délégué général ;

| — | deux représentants des organes européens choisis par le Conseil. |
| --- | --- |

—

deux représentants des organes européens choisis par le Conseil.

Les membres de la Présidence sont élus par le Conseil pour une durée de deux ans, leur mandat est renouvelable.

Article 19 : Attributions

L’association est administrée par la Présidence qui se réunit autant de fois que l’intérêt de l’association l’exige. Elle a les pouvoirs les plus étendus pour l’administration et la gestion de l’association.

Elle peut prendre des décisions et agir dans toutes les matières qui sont nécessaires ou utiles à la réalisation du but de l’association, à l’exclusion des pouvoirs qui relèvent de la compétence exclusive du Conseil.

Elle peut notamment sans que cette énumération soit limitative :

| — | prendre toutes les mesures nécessaires à la mise en œuvre du programme politique du PDE ; |
| --- | --- |

—

prendre toutes les mesures nécessaires à la mise en œuvre du programme politique du PDE ;

| — | décider de toutes opérations afférentes à l’objet social ; |
| --- | --- |

—

décider de toutes opérations afférentes à l’objet social ;

| — | faire et passer tout contrats, transiger, compromettre, acquérir, échanger, vendre tous biens meubles et immeubles, hypothéquer, emprunter, conclure des baux de longue durée, accepter tous legs, subsides, donations et transferts, renoncer à tous droits réels ou autres ; |
| --- | --- |

—

faire et passer tout contrats, transiger, compromettre, acquérir, échanger, vendre tous biens meubles et immeubles, hypothéquer, emprunter, conclure des baux de longue durée, accepter tous legs, subsides, donations et transferts, renoncer à tous droits réels ou autres ;

| — | recevoir et retirer toutes sommes et valeurs consignées ou non, ouvrir tous comptes auprès des organismes financiers, effectuer sur lesdits comptes toutes opérations et notamment tout retrait de fonds par chèque, ordre de virement ou de transfert ou tout autre mandat de paiement, prendre en location tout coffre de banque, payer toutes sommes dues par l’association. |
| --- | --- |

—

recevoir et retirer toutes sommes et valeurs consignées ou non, ouvrir tous comptes auprès des organismes financiers, effectuer sur lesdits comptes toutes opérations et notamment tout retrait de fonds par chèque, ordre de virement ou de transfert ou tout autre mandat de paiement, prendre en location tout coffre de banque, payer toutes sommes dues par l’association.

La Présidence représente l’association dans tous les actes judiciaires et extrajudiciaires. Représentée par le(s) Président(s), elle agit comme demandeur ou défendeur dans toutes les actions judiciaires et décide d’user ou non des voies de recours.

Pour les actes qui engagent l’association, autres que ceux de gestion journalière, la Présidence est représentée, à moins d’une délégation spéciale, par le(s) Président(s), le(s)quel(s) n’aura(ont) pas à justifier de ses (leurs) pouvoirs à l’égard des tiers.

Le(s) Président(s) aura(ont) la faculté de délégation spéciale.

Les membres de la Présidence peuvent être révoqués à tout moment par le Conseil à la majorité des deux-tiers des membres présents ou représentés. En cas de révocation, démission ou décès de l’un d’entre eux, le Conseil devra être convoqué, s’il y a lieu, pour désigner un nouveau membre de la Présidence parmi les candidats proposés par le ou les parti(s) membre(s) ou par le ou les parti(s) affilié(s), dont l’ancien membre est issu.

Article 20 : Le Président

Il pourra être nommé un ou plusieurs Présidents. Son (leur) mandat dure deux ans, il est renouvelable.

Sans préjudice des dispositions de l’article 19 des statuts, le(s) Président(s) :

| — | représente(nt) le parti, aussi bien à l'intérieur qu'à l'extérieur ; |
| --- | --- |

—

représente(nt) le parti, aussi bien à l'intérieur qu'à l'extérieur ;

| — | préside(nt) le Conseil, et la Présidence. Dans l'éventualité d'autres engagements, le(s) Président(s) délègue(nt) cette charge à l'un de ses vice-présidents ; |
| --- | --- |

—

préside(nt) le Conseil, et la Présidence. Dans l'éventualité d'autres engagements, le(s) Président(s) délègue(nt) cette charge à l'un de ses vice-présidents ;

| — | peut (peuvent) créer tout poste nécessaire au bon fonctionnement de l’association, et déléguer ses (leurs) pouvoirs dans le cadre de sa (leur) mission sans que cette délégation ne puisse être générale. |
| --- | --- |

—

peut (peuvent) créer tout poste nécessaire au bon fonctionnement de l’association, et déléguer ses (leurs) pouvoirs dans le cadre de sa (leur) mission sans que cette délégation ne puisse être générale.

Article 21 : Le Secrétaire général

Il pourra être nommé un ou plusieurs secrétaire(s)-général(aux), il(s) agira(ont) sur instructions du (des) Président(s). Le mandat du/des Secrétaire(s) général(aux) est de deux ans, renouvelable.

Il(s) supervise(nt) les activités quotidiennes, et met(tent) en œuvre les décisions prises par les organes du parti.

Le(s) Secrétaire général(aux) :

| — | rédige(nt) l'ordre du jour des réunions des organes du parti arrêté par le(s) Président(s) ; |
| --- | --- |

—

rédige(nt) l'ordre du jour des réunions des organes du parti arrêté par le(s) Président(s) ;

| — | supervise(nt) les réunions, leur préparation et la rédaction des comptes rendus ; |
| --- | --- |

—

supervise(nt) les réunions, leur préparation et la rédaction des comptes rendus ;

| — | rédige(nt), au début de chaque année, un rapport d'activités. Il(s) prépare(nt) le programme de l'année qui s'ouvre ; |
| --- | --- |

—

rédige(nt), au début de chaque année, un rapport d'activités. Il(s) prépare(nt) le programme de l'année qui s'ouvre ;

| — | signe(nt) la correspondance quotidienne ; |
| --- | --- |

—

signe(nt) la correspondance quotidienne ;

| — | peut(peuvent) nommer, révoquer, destituer tous agents et employés de l’association sur proposition de la Présidence. |
| --- | --- |

—

peut(peuvent) nommer, révoquer, destituer tous agents et employés de l’association sur proposition de la Présidence.

La Présidence peut proposer au Conseil de nommer d’autres membres du PDE ou tiers au poste de Secrétaire général adjoint.

Article 22 : Le Délégué général

Un Délégué général peut être nommé par le Conseil sur proposition de la Présidence.

Il assiste le Secrétaire général dans la réalisation des objectifs programmatiques du PDE, en coordonnant les groupes de travail ou commissions thématiques et la rédaction du programme et du manifeste politiques.

Article 23 : Le Trésorier

Il est chargé de la gestion journalière de l’association dans le respect des normes communautaires et nationales en matière de financement des partis.

Par gestion journalière, il faut entendre les affaires courantes et notamment :

| — | faire signer, au nom de l’association, tous contrats autres que ceux comportant aliénation immobilière ou constitutions de droits réels immobiliers et ceux relatifs aux emprunts ; |
| --- | --- |

—

faire signer, au nom de l’association, tous contrats autres que ceux comportant aliénation immobilière ou constitutions de droits réels immobiliers et ceux relatifs aux emprunts ;

| — | toucher et recevoir de la Banque Nationale, du Trésor belge, de toutes caisses publiques et de toutes administrations, sociétés ou personnes quelconques, toutes sommes ou valeurs qui pourront être dues à l’association en principal, intérêts et accessoires, pour quelque cause que se soit, retirer toutes sommes ou valeurs consignées, de toute sommes ou valeurs reçues, donner bonne et valable quittance et décharge au nom de l’association, payer en principal, intérêts et accessoires, toutes sommes que l’association pourrait devoir ; |
| --- | --- |

—

toucher et recevoir de la Banque Nationale, du Trésor belge, de toutes caisses publiques et de toutes administrations, sociétés ou personnes quelconques, toutes sommes ou valeurs qui pourront être dues à l’association en principal, intérêts et accessoires, pour quelque cause que se soit, retirer toutes sommes ou valeurs consignées, de toute sommes ou valeurs reçues, donner bonne et valable quittance et décharge au nom de l’association, payer en principal, intérêts et accessoires, toutes sommes que l’association pourrait devoir ;

| — | faire ouvrir au nom de l’association tous comptes en banque ou au service de chèques postaux ; |
| --- | --- |

—

faire ouvrir au nom de l’association tous comptes en banque ou au service de chèques postaux ;

| — | signer, négocier, endosser tous effets de paiement, mandats, chèques, traites, billets à ordre, bons de virement et autres documents nécessaires, accepter, avaliser toutes traites, proroger le délai des traites ou effets de paiement échus, faire établir et accepter toute compensation, accepter et consentir toutes subrogations ; |
| --- | --- |

—

signer, négocier, endosser tous effets de paiement, mandats, chèques, traites, billets à ordre, bons de virement et autres documents nécessaires, accepter, avaliser toutes traites, proroger le délai des traites ou effets de paiement échus, faire établir et accepter toute compensation, accepter et consentir toutes subrogations ;

| — | retirer au nom de l’association, de la poste, de la douane, de toutes messageries et chemins de fer ou recevoir à domicile les lettres, caisses, paquets, colis, recommandés ou non et ceux renfermant des valeurs déclarées, se faire remettre tous dépôts, présenter les connaissements, lettres de voiture et autres documents nécessaires, signer toutes pièces et décharges ; |
| --- | --- |

—

retirer au nom de l’association, de la poste, de la douane, de toutes messageries et chemins de fer ou recevoir à domicile les lettres, caisses, paquets, colis, recommandés ou non et ceux renfermant des valeurs déclarées, se faire remettre tous dépôts, présenter les connaissements, lettres de voiture et autres documents nécessaires, signer toutes pièces et décharges ;

| — | dresser tous inventaires des biens et valeurs quelconques pouvant appartenir à l’association ; |
| --- | --- |

—

dresser tous inventaires des biens et valeurs quelconques pouvant appartenir à l’association ;

| — | fixer les traitements, remises, salaires, gratifications de tout agent et employé de l'association, ainsi que de toutes autres conditions de leur admission et de leur départ ; |
| --- | --- |

—

fixer les traitements, remises, salaires, gratifications de tout agent et employé de l'association, ainsi que de toutes autres conditions de leur admission et de leur départ ;

| — | dans le cadre desdites fonctions, représenter l’association devant toutes administrations publiques ou privées ; |
| --- | --- |

—

dans le cadre desdites fonctions, représenter l’association devant toutes administrations publiques ou privées ;

| — | substituer un ou plusieurs mandataires dans telle parties de ses pouvoirs qu’il détermine et pour la durée qu’il fixe. Le Trésorier est en outre habilité à lier l’association par sa signature dans des affaires relatives à la gestion journalière. |
| --- | --- |

—

substituer un ou plusieurs mandataires dans telle parties de ses pouvoirs qu’il détermine et pour la durée qu’il fixe. Le Trésorier est en outre habilité à lier l’association par sa signature dans des affaires relatives à la gestion journalière.

L’exercice comptable se clôt annuellement le trente et un décembre.

Le Trésorier prépare le budget, rédige le rapport annuel couvrant toutes les activités significatives, les dépenses et les recettes de l’association ; il établit également les comptes annuels de l’exercice social écoulé.

Le(s) Président(s) propose(nt) le budget à la fin de chaque année.

La Présidence peut proposer au Conseil de mettre en place un comité financier, chargé d'assister le Trésorier dans sa tâche.

TITRE IV   CONTROLE DE L’ASSOCIATION

Article 24 : Contrôle financier

Si cela est requis par la loi, le contrôle de la situation financière de l’association, des comptes annuels et de la régularité des informations que doivent contenir les comptes annuels est confié à un ou plusieurs commissaires.

Les commissaires sont nommés par le Conseil parmi les membres, personnes physiques ou personnes morales, de l’Institut des réviseurs d’entreprises. Les commissaires sont désignés pour une période de trois ans renouvelable. Leur rémunération est déterminée à l’occasion de leur désignation et pour la durée entière de leur mandat.

Article 25 : Conflit d’intérêts

Si un administrateur a, directement ou indirectement, un intérêt opposé de nature patrimoniale ou non à une décision ou à une opération relevant du conseil d'administration, il doit le communiquer aux autres administrateurs avant la délibération au conseil d'administration.

L’administrateur ayant un intérêt opposé se retire de la réunion et ne prend pas part à la délibération et au vote relatif à la décision ou opération en question.

TITRE V   DISSOLUTION ET LIQUIDATION

Article 26

L’association peut être dissoute volontairement, à la majorité de quatre cinquièmes, par une décision du Conseil conformément à ce que prévoit la loi ou par une décision judiciaire.

Article 27

En cas de dissolution volontaire, un ou plusieurs liquidateurs sont nommés par l’assemblée générale qui fixe leurs pouvoirs et émoluments et le mode de liquidation des dettes et de réalisation de biens.

Article 28

En cas de dissolution volontaire ou judiciaire, à quelque moment et pour quelque cause que ce soit, l’actif social restant net, et après acquittement des dettes et apurement des charges, sera affecté à une œuvre de but et d’objet analogue à ceux de la présente association, qui sera déterminée par le Conseil à l’unanimité des membres présents. A défaut de cette unanime décision de l’assemblée générale à cet égard dans les trois mois de la dissolution, ladite affectation se fera autant que possible, dans les limites de but et d’objet ci-dessus indiqués.

TITRE VI   DISPOSITION GENERALE

Article 29

Pour tout ce qui n’est pas prévu aux présents statuts, il est référé au règlement intérieur ou à la loi.

TITRE VII   DISPOSITIONS TRANSITOIRES ET FINALES

Article 30

L’exercice social commence le premier janvier pour se terminer le trente et un décembre de chaque année.

Exceptionnellement le premier exercice social commence ce jour pour se terminer le trente et un décembre deux mil quatre.

Article 31

Il reviendra aux Présidents, après avoir entendu les représentants légaux des partis membres, d’arrêter la représentativité relative, au plan financier, des différents partis membres.

DONT ACTE

Fait et passé à Bruxelles, date que dessus,

Et lecture intégrale et commenté faite les comparants ont signé avec nous Notaire.

Annexes :

| — | Liste des membres |
| --- | --- |

—

Liste des membres

| — | Logo |
| --- | --- |

—

Logo

Annexe 1

Liste des membres au 31 mai 2017

1/ Partis membres

| | Allemagne







  — | Freie Wähler (FW) |
| --- | --- | --- |

Allemagne

—

Freie Wähler (FW)

| | Chypre







  — | Symmaxia Politon (SP) |
| --- | --- | --- |

Chypre

—

Symmaxia Politon (SP)

| | Croatie







  — | Narodne stranke – Reformisti (NS) |
| --- | --- | --- |

Croatie

—

Narodne stranke – Reformisti (NS)

| | France







  — | Mouvement Démocrate (MoDem) |
| --- | --- | --- |

France

—

Mouvement Démocrate (MoDem)

| | Grèce







  — | Enosi Kentroon (EK) |
| --- | --- | --- |

Grèce

—

Enosi Kentroon (EK)

| | Italie







  — | PDE Italia |
| --- | --- | --- |

Italie

—

PDE Italia

| | Pays basque







  — | Euzko Alderdi Jeltzalea (EAJ-PNV) |
| --- | --- | --- |

Pays basque

—

Euzko Alderdi Jeltzalea (EAJ-PNV)

| | Canaries







  — | Coalicíon Canaria (CC) |
| --- | --- | --- |

Canaries

—

Coalicíon Canaria (CC)

| | Pologne







  — | Stronnictwo Demokratyczne (SD) |
| --- | --- | --- |

Pologne

—

Stronnictwo Demokratyczne (SD)

| | Portugal







  — | Partido Democratico Republicano (PDR) |
| --- | --- | --- |

Portugal

—

Partido Democratico Republicano (PDR)

| | Slovaquie







  — | Europska Demokraticka Strana (EDS) |
| --- | --- | --- |

Slovaquie

—

Europska Demokraticka Strana (EDS)

2/ Membres individuels

| | Belgique







  — | Gérard Deprez, député européen |
| --- | --- | --- |

Belgique

—

Gérard Deprez, député européen

| | France







  — | Jean-Marie Cavada, député européen |
| --- | --- | --- |

France

—

Jean-Marie Cavada, député européen

| | Irlande







  — | Marian Harkin, députée européenne |
| --- | --- | --- |

Irlande

—

Marian Harkin, députée européenne

| | Slovaquie







  — | Alena Bašistová, députée nationale |
| --- | --- | --- |

Slovaquie

—

Alena Bašistová, députée nationale

| | Slovénie







  — | Ivo Vajgl, député européen |
| --- | --- | --- |

Slovénie

—

Ivo Vajgl, député européen

3/ Membre affilié

| | Saint-Marin







  — | Repubblica Futura (RF) |
| --- | --- | --- |

Saint-Marin

—

Repubblica Futura (RF)

4/ Association

| | Roumanie







  — | Asociația Italienilor Din România (ROASIT) |
| --- | --- | --- |

Roumanie

—

Asociația Italienilor Din România (ROASIT)

Liste nominative des élus
   (*1)

| | Allemagne







  — | Ulrike Müller, députée européenne, élue du parti Freie Wähler. |
| --- | --- | --- |

Allemagne

—

Ulrike Müller, députée européenne, élue du parti Freie Wähler.

| | Belgique







  — | Gérard Deprez, député européen, membre individuel. |
| --- | --- | --- |

Belgique

—

Gérard Deprez, député européen, membre individuel.

| | Chypre







  — | Yiorgos Lillikas, député national (Nicosia District), président du parti Citizens' Alliance. |
| --- | --- | --- |

Chypre

—

Yiorgos Lillikas, député national (Nicosia District), président du parti Citizens' Alliance.

| — | Pavlos Mylonas, député national (Limassol District), élu du parti Citizens' Alliance. |
| --- | --- |

—

Pavlos Mylonas, député national (Limassol District), élu du parti Citizens' Alliance.

| — | Anna Theologou, députée nationale (Ammohostos-Famagusta District), élu du parti Citizens' Alliance. |
| --- | --- |

—

Anna Theologou, députée nationale (Ammohostos-Famagusta District), élu du parti Citizens' Alliance.

| | Croatie







  — | Darinko Dumbovic, député national, élu du parti NS – Reformisti. |
| --- | --- | --- |

Croatie

—

Darinko Dumbovic, député national, élu du parti NS – Reformisti.

| | Espagne / Pays basque







  — | Izaskun Bilbao Barandica, députée européenne, élue du parti Partido Nacionalista Vasco. |
| --- | --- | --- |

Espagne / Pays basque

—

Izaskun Bilbao Barandica, députée européenne, élue du parti Partido Nacionalista Vasco.

| | France







  — | Jean-Marie Cavada, député européen, membre individuel. |
| --- | --- | --- |

France

—

Jean-Marie Cavada, député européen, membre individuel.

| — | Nathalie Griesbeck, députée européenne, élue du parti Mouvement Démocrate. |
| --- | --- |

—

Nathalie Griesbeck, députée européenne, élue du parti Mouvement Démocrate.

| — | Robert Rochefort, député européen, élu du parti Mouvement Démocrate. |
| --- | --- |

—

Robert Rochefort, député européen, élu du parti Mouvement Démocrate.

| | Grèce







  — | Vasilis Leventis, député national, président du parti Enosi Kentroon. |
| --- | --- | --- |

Grèce

—

Vasilis Leventis, député national, président du parti Enosi Kentroon.

| — | Ioannis Saridis, député national, élu du parti Enosi Kentroon. |
| --- | --- |

—

Ioannis Saridis, député national, élu du parti Enosi Kentroon.

| — | Theodora Megaloikonomou, députée nationale, élue du parti Enosi Kentroon. |
| --- | --- |

—

Theodora Megaloikonomou, députée nationale, élue du parti Enosi Kentroon.

| — | Anastasios Megalomystakas, député national, élu du parti Enosi Kentroon. |
| --- | --- |

—

Anastasios Megalomystakas, député national, élu du parti Enosi Kentroon.

| — | Aristidis Fokas, député national, élu du parti Enosi Kentroon. |
| --- | --- |

—

Aristidis Fokas, député national, élu du parti Enosi Kentroon.

| — | Dimitrios Kavadellas, député national, élu du parti Enosi Kentroon. |
| --- | --- |

—

Dimitrios Kavadellas, député national, élu du parti Enosi Kentroon.

| — | Georgios Katsiantonis, député national, élu du parti Enosi Kentroon. |
| --- | --- |

—

Georgios Katsiantonis, député national, élu du parti Enosi Kentroon.

| — | Marios Georgiadis, député national, élu du parti Enosi Kentroon. |
| --- | --- |

—

Marios Georgiadis, député national, élu du parti Enosi Kentroon.

| | Irlande







  — | Marian Harkin, députée européenne, membre individuelle. |
| --- | --- | --- |

Irlande

—

Marian Harkin, députée européenne, membre individuelle.

| | Italie







  — | Franco Bruno, député national, élu du parti PDE Italia. |
| --- | --- | --- |

Italie

—

Franco Bruno, député national, élu du parti PDE Italia.

| — | Giovanni Palladino, député national, élu du parti parti PDE Italia. |
| --- | --- |

—

Giovanni Palladino, député national, élu du parti parti PDE Italia.

| — | Pino Pisicchio, député national, élu du parti parti PDE Italia. |
| --- | --- |

—

Pino Pisicchio, député national, élu du parti parti PDE Italia.

| — | Gianluca Susta, sénateur national, élu du parti parti PDE Italia. |
| --- | --- |

—

Gianluca Susta, sénateur national, élu du parti parti PDE Italia.

| | Portugal







  — | António Marinho e Pinto, député européen, président du parti Partido Democrático Republicano. |
| --- | --- | --- |

Portugal

—

António Marinho e Pinto, député européen, président du parti Partido Democrático Republicano.

| | Roumanie







  — | Andi Grosaru, député national, élu du parti ROASIT. |
| --- | --- | --- |

Roumanie

—

Andi Grosaru, député national, élu du parti ROASIT.

| | Slovaquie







  — | Alena Bašistová, députée nationale, membre individuelle |
| --- | --- | --- |

Slovaquie

—

Alena Bašistová, députée nationale, membre individuelle

| | Slovénie







  — | Ivo Vajgl, député européen, membre individuel. |
| --- | --- | --- |

Slovénie

—

Ivo Vajgl, député européen, membre individuel.

Annexe 2

Logo

---

(*1)  La liste inclut seulement les élus appartenant au niveau supérieur de représentativité (MEP > MP > MRP).

*1

La liste inclut seulement les élus appartenant au niveau supérieur de représentativité (MEP > MP > MRP).

---

V Nuomonės

ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS

Europos Komisija

| 18.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 350/34 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 350/34

---

KVIETIMAS TEIKTI PARAIŠKAS – EUROPOS KULTŪROS SOSTINĖ – EAC/A01/2017

(2017/C 350/08)

| 1. | Vadovaudamasis Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 445/2014/ES (1) su pakeitimais, padarytais Sprendimu (ES) 2017/1545 (2), Komisijos Švietimo, jaunimo, sporto ir kultūros generalinis direktoratas skelbia kvietimą teikti paraiškas dalyvauti Sąjungos iniciatyvoje „Europos kultūros sostinė“ (2024 m.), skirtoje ELPA ir EEE šalims, šalims kandidatėms ar potencialioms šalims kandidatėms, kurios šio kvietimo teikti paraiškas dieną dalyvavo programoje „Kūrybiška Europa“. |
| --- | --- |

1.

Vadovaudamasis Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 445/2014/ES (1) su pakeitimais, padarytais Sprendimu (ES) 2017/1545 (2), Komisijos Švietimo, jaunimo, sporto ir kultūros generalinis direktoratas skelbia kvietimą teikti paraiškas dalyvauti Sąjungos iniciatyvoje „Europos kultūros sostinė“ (2024 m.), skirtoje ELPA ir EEE šalims, šalims kandidatėms ar potencialioms šalims kandidatėms, kurios šio kvietimo teikti paraiškas dieną dalyvavo programoje „Kūrybiška Europa“.

| 2. | Šio kvietimo tikslas – atrinkti miestą, kuris taps 2024 m. Europos kultūros sostine. |
| --- | --- |

2.

Šio kvietimo tikslas – atrinkti miestą, kuris taps 2024 m. Europos kultūros sostine.

| 3. | Europos kultūros sostinės iniciatyvos tikslai – saugoti ir skatinti kultūrų įvairovę Europoje ir pabrėžti joms būdingus bendrus bruožus, taip pat stiprinti piliečių suvokimą, kad jie priklauso bendrai kultūrinei erdvei, ir puoselėti kultūros įndėlį į ilgalaikį miestų vystymąsi. Miesto, kuris bus paskelbtas Europos kultūros sostine, veikla bus siekiama didinti jo kultūros pasiūlos mastą, įvairovę ir europinį matmenį; plėsti prieigos prie kultūros galimybes ir dalyvavimą kultūros veikloje; stiprinti kultūros sektoriaus pajėgumus ir sąsajas su kitais sektoriais bei kultūros priemonėmis didinti tarptautinį miestų žinomumą. |
| --- | --- |

3.

Europos kultūros sostinės iniciatyvos tikslai – saugoti ir skatinti kultūrų įvairovę Europoje ir pabrėžti joms būdingus bendrus bruožus, taip pat stiprinti piliečių suvokimą, kad jie priklauso bendrai kultūrinei erdvei, ir puoselėti kultūros įndėlį į ilgalaikį miestų vystymąsi. Miesto, kuris bus paskelbtas Europos kultūros sostine, veikla bus siekiama didinti jo kultūros pasiūlos mastą, įvairovę ir europinį matmenį; plėsti prieigos prie kultūros galimybes ir dalyvavimą kultūros veikloje; stiprinti kultūros sektoriaus pajėgumus ir sąsajas su kitais sektoriais bei kultūros priemonėmis didinti tarptautinį miestų žinomumą.

| 4. | Daugiau informacijos, finansavimo sąlygos ir paraiškos forma pateikiami išsamioje kvietimo teikti paraiškas versijoje adresu:
  https://ec.europa.eu/programmes/creative-europe/calls/2017-eac-a01_en
  Išsamioje kvietimo teikti paraiškas versijoje aptariami tinkamumo, atmetimo ir paramos skyrimo kriterijai, kurie bus taikomi vertinant paraiškas, ir pateikiama informacijos apie atrankos procedūrą. Paraiškos turi atitikti visus išsamioje kvietimo versijoje nustatytus reikalavimus. |
| --- | --- |

4.

Daugiau informacijos, finansavimo sąlygos ir paraiškos forma pateikiami išsamioje kvietimo teikti paraiškas versijoje adresu:

https://ec.europa.eu/programmes/creative-europe/calls/2017-eac-a01_en

Išsamioje kvietimo teikti paraiškas versijoje aptariami tinkamumo, atmetimo ir paramos skyrimo kriterijai, kurie bus taikomi vertinant paraiškas, ir pateikiama informacijos apie atrankos procedūrą. Paraiškos turi atitikti visus išsamioje kvietimo versijoje nustatytus reikalavimus.

| 5. | Paraiškos turi būti nusiųstos tame kvietime nurodytu adresu ne vėliau kaip 2018 m. spalio 10 d. |
| --- | --- |

5.

Paraiškos turi būti nusiųstos tame kvietime nurodytu adresu ne vėliau kaip 2018 m. spalio 10 d.

---

(1)  OL L 132, 2014 5 3, p. 1.

(2)  OL L 237, 2017 9 15, p. 1.

---

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 18.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 350/35 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 350/35

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.8634 – ATP/OTPP/Copenhagen Airports)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2017/C 350/09)

| 1. | 2017 m. spalio 10 d. Komisija gavo pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 4 straipsnį pateiktą pranešimą apie siūlomą koncentraciją (1).
  Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:






  — | „Arbejdsmarkedets Tillaegspension“ (toliau – ATP, Danija), |
| --- | --- | --- |

1.

2017 m. spalio 10 d. Komisija gavo pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 4 straipsnį pateiktą pranešimą apie siūlomą koncentraciją (1).

Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:

—

„Arbejdsmarkedets Tillaegspension“ (toliau – ATP, Danija),

| — | „Ontario Teacher’s Pension Plan Board“ (toliau – OTPP, Kanada), |
| --- | --- |

—

„Ontario Teacher’s Pension Plan Board“ (toliau – OTPP, Kanada),

| — | „Copenhagen Airports A/S“ (toliau – CPH, Danija). |
| --- | --- |

—

„Copenhagen Airports A/S“ (toliau – CPH, Danija).

Įmonės ATP ir OTPP įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, visos įmonės CPH kontrolę.

Koncentracija vykdoma perkant akcijas.

| 2. | Įmonių verslo veikla:
  —   ATP: Danijos valstybinės pensijos fondas, administruojantis kelias gerovės ir socialinės apsaugos sistemas;
  —   OTPP: investicijų valdymo organizacija, dirbančių ir į pensiją išėjusių mokytojų vardu investuojanti pensijų sistemos turtą Kanados Ontarijo provincijoje;
  —   CPH: Kastrupo ir Roskildės (Danija) oro uostų savininkė ir valdytoja, taip pat viešbučio „Clarion Copenhagen Airport“ savininkė. |
| --- | --- |

2.

Įmonių verslo veikla:

—   ATP: Danijos valstybinės pensijos fondas, administruojantis kelias gerovės ir socialinės apsaugos sistemas;

—   OTPP: investicijų valdymo organizacija, dirbančių ir į pensiją išėjusių mokytojų vardu investuojanti pensijų sistemos turtą Kanados Ontarijo provincijoje;

—   CPH: Kastrupo ir Roskildės (Danija) oro uostų savininkė ir valdytoja, taip pat viešbučio „Clarion Copenhagen Airport“ savininkė.

| 3. | Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas Susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė dėl šio klausimo priimti galutinį sprendimą.
  Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2) procedūros reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka. |
| --- | --- |

3.

Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas Susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė dėl šio klausimo priimti galutinį sprendimą.

Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2) procedūros reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda:
  M.8634 – ATP/OTPP/Copenhagen airports.
  Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu, faksu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:





  E. paštas COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- | --- |
| Faksas +32 22964301 |
| Pašto adresas |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda:

M.8634 – ATP/OTPP/Copenhagen airports.

Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu, faksu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:

E. paštas COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faksas +32 22964301

Pašto adresas

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

(2)  OL C 366, 2013 12 14, p. 5.

---